Városi hidroinformatika, paradigmaváltás a szenny- és csapadékvíz gazdálkodásban
|
|
- Domokos Mészáros
- 8 évvel ezelőtt
- Látták:
Átírás
1 Városi hidroinformatika, paradigmaváltás a szenny- és csapadékvíz gazdálkodásban Dr. Buzás Kálmán Ph.D. egyetemi docens BME Vízi Közmő és Környezetmérnöki Tanszék 1. Bevezetés Nemzetközi kitekintésben, az 1980-as évekig az urbanizált, elsısorban nagyvárosi területek vízelvezetésének egyetlen tervezési szempontja a csapadék okozta károk elkerülése volt. Ezt a hagyományos, ma is szükséges, de már nem elégséges célt a csapadékvizek befogadóba történı minél gyorsabb elvezetésére alkalmas hálózatok kialakításával érték el. A múlt század elsı feléig a nagyvárosokban fıként egyesített rendszerő hálózatok létesültek, amelyeknél a befogadók védelmét mindössze a záporkiömlık mőködésbe lépéséhez tartozó hígítási arány elıírása szolgálta. Ennek a mőszaki megoldásnak a hiányosságai akkor váltak világszerte nyilvánvalóvá, amikor kiderült, hogy a városi vízgyőjtırıl, elsısorban annak a nagy gépjármő forgalmú és iparosodott részterületeirıl lefolyó csapadékvíz már nem tekinthetı egyértelmően hígítóvíznek. Az urbanizáció és az elvezetı rendszerekben végrehajtott mőszaki beavatkozások az elmúlt húsz évben jelentıs koncepcionális változásokhoz vezettek a fejlett országokban. A hálózatok mőködésének megítélésében az a rendszerszemlélet került elıtérbe amely kölcsönhatásaiban kezeli a vízelvezetés összes elemét és folyamatát. Olyan integrált megoldások célszerősége és szükségessége vált nyilvánvalóvá, melyek egyszerre alkalmasak a városi agglomerációk állandó fejlıdésébıl származó igényeknek és a szigorodó környezetvédelmi (vízminıségvédelmi) elıírásoknak a kielégítésére. A rendszerszemlélet térhódításában meghatározó szerepe volt és van a számítástechnikának, a numerikus modellezésnek és a térinformatika hatalmas fejlıdésének, melyek együttesen teremtették meg a komplex elemzés és feladat végrehajtásának technikai feltételeit. Ez a rendszerszemlélet a hazai gyakorlatban még meg sem jelent, miközben a fejlett országok csatornázási koncepciójában már újabb paradigmaváltás van kialakulóban. Az USA-ból indult és Víz Keretirányelv néven jelent meg az Európai Unióban a vizek ökológiai értelemben vett jó állapotának elérésére/fenntartására irányuló Vígyőjtıgazdálkodási tervek kidolgozása. Az urbanizált, elsısorban a nagy gépjármő-forgalmú és iparosodott vízgyőjtık felismerten jelentıs szennyezı potenciállal rendelkeznek a felszíni és a felszín alatti vizeket illetıen. A tipikus szennyezı csoportokat a nehézfémek, az alifás és policiklikus szénhidrogének (TPH, PAH), valamint a megbetegedést okozó mikrorganizmusok alkotják. Ezzel a csapadékcsatornázás kerületi feltételei közé is bekerült a befogadók vízminıségvédelme, miközben továbbra is megmaradtak a hagyományos befogadó medermorfológiai kritériumok (part és medererózió, mederállékonyság stb. Mindezek mellett új elemként jelentkezett a klímaváltozás és annak várható hatásai általában és specifikusan a városi vízgyőjtıkön. Az elırejelzett következmények a víziközmővek üzemeltetési körülményeinek kedvezıtlenebbé válását vetítik elıre és településenként eltérı jelentıséggel emelik ki a csapadékvíz hasznosításának igényét. Az extrém idıjárási helyzetek, a nagycsapadékok, tartós hıhullámok és aszályos idıszakok elıfordulási gyakoriságának 1
2 növekedése olyan összetett és sok esetben egymással ellentétes követelményeket támaszt a csatornahálózatok mőködésével szemben, amelyek teljesítésére még csak esély sincs, ha nem tudjuk a bonyolult hidrológiai, hidraulikai és kémiai-biológiai folyamatokkal jellemezhetı rendszerek viselkedését szimulálni. A csapadékvíz felszíni, beszivárgási és a szennyvízzel együttes vagy különálló hálózati lefolyásának dinamikus szimulációja hatékony eszköz a túlterhelt szakaszok átépítési igényének és az elöntési területek meghatározásához, a záporkiömlık által okozott szennyezı hatás csökkentéséhez, de ugyancsak nélkülözhetetlen a csapadékvíz-gazdálkodást szolgáló rendszerelemek (tározók, beszivárogtató tározók és csatornák, felszíni ideiglenes elöntési területek) optimális elhelyezésének és méretének meghatározásához, továbbá szennyvízelvezetésnél az átemelık mőködtetésének optimalizálásához, a reális tartózkodási idı meghatározásához, az infiltrációs hálózati terhelés számításához, valamint az infiltráció megszüntetése miatt változó talajvízjárás elırejelzéséhez. A településfejlesztési tervek megvalósításának az elvezetı rendszerre gyakorolt hatásvizsgálatához és a rendszerek klímaváltozásra való érzékenységének elemzéséhez, tehát a hosszútávú fejlesztési, átalakítási koncepció megalapozásához csak azok az igazolt érvényességő szimulációs modellek adhatnak teljeskörő információt, melyek tartalmazzák a vízgyőjtı felszíni és felszín alatti részének, valamint a csatornahálózatnak a matematikai leírását. A szennyvízcsatornázás és tisztítás hazai fejlıdési üteme, a közeljövıben elérhetı ellátottsági szint a kistelepülések szennyvízproblémáinak megoldására fogja irányítani a figyelmet. Azon mérető a településekre, amelyeknél a hagyományos (jelenlegi) csatornázási megoldások költségei meghaladják többségében jelentıs mértékben- a lakosság ráfordítási képességét, és ahol, ha az uniós támogatás hiányában mégis létesülnének ilyen rendszerek, azok fenntarthatósága nem biztosítható. Egyedi és/vagy településen belül decentralizált tisztítás-elhelyezés, újszerő, olcsóbb csatornahálózat és a szennyvíz növényi tápanyagtartalmának közvetlen hasznosítási lehetıségei merülnek fel, a háztartási vízfogyasztások részbeni újrahasznosításával együtt. A települési szennyvízzel való bánás új, részben innovatív megközelítéseket fog igényelni az összességében közel másfélezer még nem csatornázott településnél, ahol az ország népességének több mint 10%-a él. 2. Városi hidroinformatika és jelentısége a csatornázásban A hidroinformatika, ami inkább technológiának, mint önálló tudománynak tekinthetı, az informatika olyan ága, mely az információs és kommunikációs technológiák és a hidrológiahidraulika és vízminıségmodellezés tudományának együttes alkalmazását foglalja magába. Városi környezetben a sajátos környezeti feltételek mellett, közötte a népesség koncentrálódása miatt a kommunikáció szerepe különösen jelentıssé válik. A városi hidroinformatika alkalmazása, a csatornázás-fejlesztés technikai-technológiai feltétele és egyúttal hatékony eszköze az összetett feladatok megoldásának, továbbá az eredmények közérthetı interpretációjának lehetıségét nyújtja a döntéshozók (önkormányzatok) és a lakosság számára. Tekintve a hazai helyzetet megállapítható, hogy legalábbis a nagyobb városok esetében a hidroinformatika alkalmazásának csaknem minden feltétele rendelkezésre áll. Így a település GIS reprezentációja, beleértve a vízgyőjtı és a hálózat adatait (melyek a csapadékvízre vonatkozóan még kiegészítésre szorulnak), vannak az országban a dinamikus szimulációra alkalmas nagytudású számítógépes szoftverek, hozzáférhetık a szükséges csapadék- és 2
3 hálózati (vízhozam, vízállás) folyamatos mérésre és az adatok tárolására alkalmas berendezések, akár ezen adatok továbbítására is alkalmas rendszerek. Ennek ellenére, a szenny- és csapadékcsatornázás területén alig van példa a gyakorlati alkalmazásra. Az okok sokrétőek. Ismerethiány és kedvezıtlen jogszabályi környezet a döntéshozó önkormányzatoknál az új technológia alkalmazásával nyerhetı elınyökrıl. A mőszaki szabályozás elmaradottsága, az alkalmazni képes tervezık csekély száma, a szükséges pénforrások és az üzemeltetıi érdekek (várható hasznok) felismerésének hiánya említhetı, a teljesség igénye nélkül. A fenti hiányok megszüntetésére tett elsı lépésnek tekinthetı a Budapesti Mőszaki Egyetem, Vízi Közmő és Környezetmérnöki Tanszéke irányításával és az Oktatási és Kulturális Minisztérium felügyelete alatt álló Tempus Közalapítvány ellenırzésével folyó program, amit az Egész életen át tartó tanulás Leonardo da Vinci programján belül az Innovációtranszfer pályázat típusban nyert el a Tanszék. A Tempus Közalapítvány kiemelten közhasznú szervezet, melynek célja a közös európai értékek és célok képviselete és közvetítése az oktatás, képzés és a K+F (kutatás és fejlesztés) területén, valamint a magyar oktatási, képzési és K+F rendszer megismertetése és érdekeinek képviselete nemzetközi környezetben. Az innovációtranszfer program célja, a Leonardo da Vinci vagy más forrásokból megvalósult projektek innovatív eredményeinek beépítése a szakmai rendszerbe. Az UWEX (Urban Water Expert) nevő program feladata a városi hidroinformatika elméleti és gyakorlati tapasztalatainak átadása országszerte szervezendı, ingyenes továbbképzı tanfolyamokon a hazai tervezık és üzemeltetık számára, továbbá az önkormányzatok tájékoztatása az új technológia alkalmazási lehetıségeirıl, azok gyakorlati alkalmazási igényének felkeltése céljából. A jelenlegi elıkészítı fázisban az innovációs ismereteket átadó partner DHI Water, Environmental & Health, (Prága) tart a hazai tanfolyamvezetıknek tréningeket. A hazai, gyakorlatorientált tanfolyamok a következı évben indulnak. 3. Csapadékvíz-gazdálkodás, vagy csak csapadékvíz elvezetés? A kérdés megválaszolásához szükségünk van a gazdálkodás lényegének meghatározására: A csapadékvízgazdálkodást a települések területén jelentkezı csapadékvízelvezetés és -helyben tartás ésszerő és célszerő arányainak meghatározásaként értelmezhetjük. Az elvezetés szükségessége nem igényel kifejtést. A városiasodással együttjáró nagy burkolt felületi arány és ennek következtében csekély zöldfelület a lehulló (nagy) csapadékokat fölösleges, a mindennapi életet zavaró, a javakat veszélyeztetı tényezıvé teszi annak következtében, hogy annak nagyrésze felszíni lefolyást okoz. A lefolyó hányad a csapadék intenzitásának növekedésével emelkedik, mind a burkolt, mind pedig a burkolatlan felületeknél. A klímaváltozás becsült hatásai a csapadékviszonyok változását is érintik. A változás kedvezıtlen, amennyiben valószínősíthetıen módosul a csapadék évszakos megoszlása, a téli félév csapadékosabbá válásával és növekszik az extrém csapadékesemények elıfordulási gyakorisága. Utóbbi a városi területek vízmérlegének további romlását vetíti elıre. Ha ehhez még figyelembe vesszük, hogy a hımérsékleti szélsıségek gyakoriságának növekedése is várható, ami a nyári idıszakban egyre több, hosszabb, aszályos idıszakot eredményez, a következmények még súlyosabbak. 3
4 20 mm-t meghaladó csapadékosságú napok száma A hıhullámok hosszának alakulása a Kárpát medencében 1. ábra: Klímaváltozási jellemzık az elmúlt 30 évben (Bartholy és munkatársai, 2005) A városi növényzet (mind a közterületi, mind pedig a magánterületi, benne haszonnövények is) meleg idıszaki vízigénye jelentısen emelkedik, miközben a talajban tovább csökken a talajvíz szintje, a hozzáférhetı víz. A városi növényzet életbentartása csak öntözéssel lesz lehetséges, sıt sok településen már ma is így van. Ha elengedjük a területrıl a csapadékvizet, öntözni ivóvízzel, vagy talajvízzel lehet. Elıbbi drága és bár látszólag a vízmő számára bevételnövelést jelent, valójában növekvı évszakos vízhasználati egyenlıtlenség okozva, üzemeltetési problémákhoz, költségnövekedéshez is vezet(het). A talajvíz kitermelése pedig növekvı energiafelhasználási költségek mellett a talajvízszint további süllyedését okozza. Ez a pozitív visszacsatolás elıreláthatóan fokozódó károkat és költségeket fog a városi lakosság és a városüzemeltetés számára okozni. A problémát, mint néhány évtized múlva kiteljesedıt akár félre is tehetnénk, ha a hazai éghajlat kutatások nem mutatták volna ki már a mögöttünk hagyott évre is a fenti változások megjelenését (1. ábra). A változás tehát már tart, bár a helyzet romlásának várható mértéke még bizonytalan. A cselekvés megkezdését azonban ezen kívül még más tényezık is indokolják: Néhány kivételtıl eltekintve településeink csapadékcsatornázása, ha rendszerként egyáltalán létezik, nagyon elhanyagolt, szakszerő fenntartás és üzemeltetés nélküli. A települések fejlıdése, fejlesztése nem számol kellıen a városi vígyőjtı lefolyási viszonyaiban keletkezı változások következményeivel. Az extrém csapadékok növekvı gyakorisága mellett ismeretlenné vált a rendszerek elvezetési biztonsága, vagy más megközelítésben, a méretezési csapadékfüggvények érvényessége megkérdıjelezhetı. Komoly jogi problémát okozna annak a bizonyítása, hogy az adott csapadék meghaladta a méretezési csapadék intenzitását, ha a károsultak beperelnék a tulajdonos és üzemeltetı önkormányzatot. A túlterhelésekbıl, köntésekbıl keletkezı károk mértéke eseményenként is növekvı, mert a veszélyeztetett terekben nagyobb értékeket tárolnak (például tüzelıanyag helyett kazánok, gépkocsik stb. A kiépítetlen és/vagy rosszul kiépített rendszerek növelik a lakossági hajlandóságot az ingatlan csapadékvizeinek a szennyvízcsatorna hálózatba való bevezetésére, tetemes többletköltségeket okozva az üzemeltetınek (átemelések, szennyvíztelep) és egyúttal idıszakosan rontva a szennyvíztisztítás hatásfokát is. 4
5 Végül, de egyáltalán nem utolsósorban, a változásokhoz való alkalmazkodás csak lassan, fokozatosan ki(át)alakítható mőszaki, szabályozási és szociális rendszereket érint. A gazdálkodás vs. elvezetéssel kapcsolatban néhány alapvetı, releváns kérdés tehetı fel: (i) van-e települési önkormányzat, amely felismeri és igényli, hogy ez az irányítása alatt álló településen milyen haszonnal járhat, ha errıl szakmai tájékoztatást kap; (ii) ha igen, képes-e a lehetıségekkel élni; (iii) kialakítható-e a gazdálkodást lehetıvé tevı csatornázási rendszer, (iv) ha igen, ki tudja (fogja) azt üzemeltetni, és (v) ki állja ennek a költségeit? Az elsı kérdésre adható válasz csaknem egyértelmően negatív, még akkor is, ha van az országban néhány kivétel. Azonban még ezeken a településeken sem a gazdálkodás a cél, hanem csupán a kárenyhítés. Ez érthetı, ha figyelembe vesszük, hogy a lakossági konfliktusok nem a kiszáradó köz-, és/vagy magánterületi növényzet, hanem az elöntési károk miatt keletkeznek. A lakosság nem az önkormányzatot teszi felelıssé azokért a többletköltségekért, amik a drága ivóvíz elöntözése miatt érik, mert ezek elkerülhetıségérıl nem is tud. A második kérdésre sem adhatunk pozitív választ, hiszen az önkormányzatok ilyen irányú képessége és fıként késztetése igen korlátozott. Bár az önkormányzati törvény a csapadékvíz elvezetést a feladatuk közé sorolja, de nem a kötelezıen ellátandók körébe. Különösen negatív hatású, hogy a csapadékvíz-elvezetı rendszer nem minısül közmőnek, és így (jogilag) az elvezetés sem szolgáltatásnak. A törvényi késztetés tehát hiányzik. Ennél súlyosabban esik a latba, hogy többnyire az üzemeltetés-fenntartást is neki kell(ene) végezni, amihez azonban nincs szakképzett létszáma. A csapadékvíz elvezetésének mindenképpen költségei vannak, amit valahonnan fedezni kell. Mivel a szolgáltatásban részesülık ezért díjat nem fizetnek, a lakosság, az intézmények és gazdálkodó egységek számára nem világos, hogy milyen mértékben is veszik igénybe ezt a szolgáltatást. Így a jelentkezı költségek kiegyenlítése bújtatva és bizonyosan aránytalanul jelentkezik az érdekelteknél (pédául a szennyvízelvezetésben, a helyi adókban stb.). Ez kétségtelenül méltánytalan és ellentmond a szolgáltatással arányos díjfizetés uniós elvének is. A hagyományos csapadékcsatornázás alapvetı céljának, a károk elkerülésének és/vagy csökkentésének megtartása mellett, a csapadék hasznosítását/hasznosulását is lehetıvé tevı rendszerek kiépítése és üzemeltetése képezi a gazdálkodás technikai hátterét. A két cél látszólag egymásnak ellentmondó igényeket támaszt a tervezıvel és üzemeltetıvel szemben. Valójában az ellentmondás csak látszólagos. Egyrészt a károkozásmentes elvezetés a szélsıséges csapadékeseményekhez kötıdik, míg a hasznosulás/hasznosítás a kisebb csapadékokhoz kapcsolható. Másrészt a települések eltérı hidrológiai feltételei a kétféle célhoz eltérı jelentıséget rendelhetnek. Például egy síkvidéki, jó beszivárogtató képességő és mélyenfekvı talajvízszinttel jellemezhetı településen a víz helybentartásához kedvezı feltételek és kimutatható lokális érdek főzıdhet, tehát a hasznosulás nagy prioritást kap(hat). Míg domb- és hegyvidéki, kötött talajú településeken a prioritás értelemszerően és nagy valószínőséggel a kiöntések/elöntések elkerüléséhez kötıdik. A gazdálkodást is lehetıvé tevı csatornázási rendszerek mőszaki kialakításának gazdag nemzetközi gyakorlata van. Valamennyire jellemzı azonban, hogy a teljes elvezetı rendszer (vízgyőjtı, csatornahálózat) hidroinformatikára alapozott ismeretét, és a lefolyás aktív 5
6 szabályozását tételezi fel. Ehhez azonban szakképzett személyzet kell, ami Magyarországon legfeljebb a víziközmő vállalatoknál található, vagy hozható létre 4. Szennyvíz-gazdálkodás: szürke szennyvíz újrahasznosítás és közvetlen tápanyaghasznosítás A háztartási szennyvizek településenkénti (településrészenkénti) következetes szétválasztása lehet a gazdaságosan nem csatornázható kistelepülések szennyvíz problémájára a környezetiközegészségügyi szempontokból egyaránt elfogadható megoldás. A módszer(ek) közelebb állnak a fenntartható települési vízgazdálkodás a jelenlegi ismereteink szerint megfogalmazható kritériumaihoz, mint a hagyományos megoldások. Mindazonáltal, e megoldások még nyitott problémákat tartalmaznak, melyek mind a gazdaságosság, illetve megfizethetıség (affordability), mind pedig a lakossági környezeti tudat területén jelentkeznek. Feltételesen kijelenthetı, hogy a zárt anyagáramokat megvalósító, egyébként sokféle rendszerek gazdaságossági szempontból is versenyképesek lehetnek a ma ismert és alkalmazott megoldásokkal. Kevéssé kidolgozott a már hagyományos csatornázással rendelkezı településeken a háztartási szennyvizek szétválasztásának, győjtésének, szállításának és kezelésének feladata. A település méretétıl függıen két megoldás látszik alkalmazhatónak: (i) a vizelet épületenkénti szeparált győjtése és az ennek elszállítására szolgáló, kis átmérıjő, esetleg nyomás alatti üzemő vezeték fektetése a meglévı csatornahálózatba, illetve (ii) az ún. idıben elválasztott szállítás, melynél a naponta keletkezı vizelet egy tartályban tárolódik és a meglévı csatornarendszeren, közel egyidıben a legkisebb szennyvíz-kibocsátási idıszakban, a hajnali órákban jut a szennyvíztisztító telepre. Elıbbi a nagyobb, utóbbi a kisebb településeken alkalmazható. Bár vannak még kutatást igénylı területek, mint például a vizelet tárolásakor jelentkezı kristályosodás, a mőszaki megoldások bevezethetıségének, a fogadókészségnek a megteremtése jelenti a nagyobb a nagyobb feladatot. A nemzetközi szakirodalom szerint kedvezı gazdasági mutatók ellenére is valószínősíthetı, hogy ezeknek a rendszereknek a megvalósítása sem nélkülözhet valamilyen támogatási rendszert, a jogszabályok ésszerő módosítását és a háttéripar érdekeltségének megteremtését. 5. Összefoglalás A rövid áttekintés rámutatott arra, hogy a jelenlegi települési csatornázás-szennyvíztisztítási rendszereink és a sok esetben rendszerként nem létezı csapadékcsatornázás területén milyen irányok és lehetıségek nyílnak meg a korszerő hidroinformatikára alapozott tervezésüzemeltetés esetén. Bemutattuk, hogy milyen korlátokkal rendelkeznek egyelıre az érdekelt, illetve felelısséggel rendelkezı hazai szereplık az alkalmazás területén. Meggyızıdésünk, hogy a hidroinformatika, a szimulációs modellezés alkalmazásának elterjedése jelentıs, minıségi változásokat fog eredményezni ezen a területen, ha az a csapadékcsatornázás jogi helyzetének egyidejő rendezésével párosul. 6
7 Városi hidroinformatika, paradigmaváltás a szenny- és csapadékvíz gazdálkodásban Dr. Buzás Kálmán Ph.D. egyetemi docens BME Vízi Közmő és Környezetmérnöki Tanszék 1. Bevezetés Nemzetközi kitekintésben, az 1980-as évekig az urbanizált, elsısorban nagyvárosi területek vízelvezetésének egyetlen tervezési szempontja a csapadék okozta károk elkerülése volt. Ezt a hagyományos, ma is szükséges, de már nem elégséges célt a csapadékvizek befogadóba történı minél gyorsabb elvezetésére alkalmas hálózatok kialakításával érték el. A múlt század elsı feléig a nagyvárosokban fıként egyesített rendszerő hálózatok létesültek, amelyeknél a befogadók védelmét mindössze a záporkiömlık mőködésbe lépéséhez tartozó hígítási arány elıírása szolgálta. Ennek a mőszaki megoldásnak a hiányosságai akkor váltak világszerte nyilvánvalóvá, amikor kiderült, hogy a városi vízgyőjtırıl, elsısorban annak a nagy gépjármő forgalmú és iparosodott részterületeirıl lefolyó csapadékvíz már nem tekinthetı egyértelmően hígítóvíznek. Az urbanizáció és az elvezetı rendszerekben végrehajtott mőszaki beavatkozások az elmúlt húsz évben jelentıs koncepcionális változásokhoz vezettek a fejlett országokban. A hálózatok mőködésének megítélésében az a rendszerszemlélet került elıtérbe amely kölcsönhatásaiban kezeli a vízelvezetés összes elemét és folyamatát. Olyan integrált megoldások célszerősége és szükségessége vált nyilvánvalóvá, melyek egyszerre alkalmasak a városi agglomerációk állandó fejlıdésébıl származó igényeknek és a szigorodó környezetvédelmi (vízminıségvédelmi) elıírásoknak a kielégítésére. A rendszerszemlélet térhódításában meghatározó szerepe volt és van a számítástechnikának, a numerikus modellezésnek és a térinformatika hatalmas fejlıdésének, melyek együttesen teremtették meg a komplex elemzés és feladat végrehajtásának technikai feltételeit. Ez a rendszerszemlélet a hazai gyakorlatban még meg sem jelent, miközben a fejlett országok csatornázási koncepciójában már újabb paradigmaváltás van kialakulóban. Az USA-ból indult és Víz Keretirányelv néven jelent meg az Európai Unióban a vizek ökológiai értelemben vett jó állapotának elérésére/fenntartására irányuló Vígyőjtıgazdálkodási tervek kidolgozása. Az urbanizált, elsısorban a nagy gépjármő-forgalmú és iparosodott vízgyőjtık felismerten jelentıs szennyezı potenciállal rendelkeznek a felszíni és a felszín alatti vizeket illetıen. A tipikus szennyezı csoportokat a nehézfémek, az alifás és policiklikus szénhidrogének (TPH, PAH), valamint a megbetegedést okozó mikrorganizmusok alkotják. Ezzel a csapadékcsatornázás kerületi feltételei közé is bekerült a befogadók vízminıségvédelme, miközben továbbra is megmaradtak a hagyományos befogadó medermorfológiai kritériumok (part és medererózió, mederállékonyság stb. Mindezek mellett új elemként jelentkezett a klímaváltozás és annak várható hatásai általában és specifikusan a városi vízgyőjtıkön. Az elırejelzett következmények a víziközmővek üzemeltetési körülményeinek kedvezıtlenebbé válását vetítik elıre és településenként eltérı jelentıséggel emelik ki a csapadékvíz hasznosításának igényét. Az extrém idıjárási helyzetek, a nagycsapadékok, tartós hıhullámok és aszályos idıszakok elıfordulási gyakoriságának 1
8 növekedése olyan összetett és sok esetben egymással ellentétes követelményeket támaszt a csatornahálózatok mőködésével szemben, amelyek teljesítésére még csak esély sincs, ha nem tudjuk a bonyolult hidrológiai, hidraulikai és kémiai-biológiai folyamatokkal jellemezhetı rendszerek viselkedését szimulálni. A csapadékvíz felszíni, beszivárgási és a szennyvízzel együttes vagy különálló hálózati lefolyásának dinamikus szimulációja hatékony eszköz a túlterhelt szakaszok átépítési igényének és az elöntési területek meghatározásához, a záporkiömlık által okozott szennyezı hatás csökkentéséhez, de ugyancsak nélkülözhetetlen a csapadékvíz-gazdálkodást szolgáló rendszerelemek (tározók, beszivárogtató tározók és csatornák, felszíni ideiglenes elöntési területek) optimális elhelyezésének és méretének meghatározásához, továbbá szennyvízelvezetésnél az átemelık mőködtetésének optimalizálásához, a reális tartózkodási idı meghatározásához, az infiltrációs hálózati terhelés számításához, valamint az infiltráció megszüntetése miatt változó talajvízjárás elırejelzéséhez. A településfejlesztési tervek megvalósításának az elvezetı rendszerre gyakorolt hatásvizsgálatához és a rendszerek klímaváltozásra való érzékenységének elemzéséhez, tehát a hosszútávú fejlesztési, átalakítási koncepció megalapozásához csak azok az igazolt érvényességő szimulációs modellek adhatnak teljeskörő információt, melyek tartalmazzák a vízgyőjtı felszíni és felszín alatti részének, valamint a csatornahálózatnak a matematikai leírását. A szennyvízcsatornázás és tisztítás hazai fejlıdési üteme, a közeljövıben elérhetı ellátottsági szint a kistelepülések szennyvízproblémáinak megoldására fogja irányítani a figyelmet. Azon mérető a településekre, amelyeknél a hagyományos (jelenlegi) csatornázási megoldások költségei meghaladják többségében jelentıs mértékben- a lakosság ráfordítási képességét, és ahol, ha az uniós támogatás hiányában mégis létesülnének ilyen rendszerek, azok fenntarthatósága nem biztosítható. Egyedi és/vagy településen belül decentralizált tisztítás-elhelyezés, újszerő, olcsóbb csatornahálózat és a szennyvíz növényi tápanyagtartalmának közvetlen hasznosítási lehetıségei merülnek fel, a háztartási vízfogyasztások részbeni újrahasznosításával együtt. A települési szennyvízzel való bánás új, részben innovatív megközelítéseket fog igényelni az összességében közel másfélezer még nem csatornázott településnél, ahol az ország népességének több mint 10%-a él. 2. Városi hidroinformatika és jelentısége a csatornázásban A hidroinformatika, ami inkább technológiának, mint önálló tudománynak tekinthetı, az informatika olyan ága, mely az információs és kommunikációs technológiák és a hidrológiahidraulika és vízminıségmodellezés tudományának együttes alkalmazását foglalja magába. Városi környezetben a sajátos környezeti feltételek mellett, közötte a népesség koncentrálódása miatt a kommunikáció szerepe különösen jelentıssé válik. A városi hidroinformatika alkalmazása, a csatornázás-fejlesztés technikai-technológiai feltétele és egyúttal hatékony eszköze az összetett feladatok megoldásának, továbbá az eredmények közérthetı interpretációjának lehetıségét nyújtja a döntéshozók (önkormányzatok) és a lakosság számára. Tekintve a hazai helyzetet megállapítható, hogy legalábbis a nagyobb városok esetében a hidroinformatika alkalmazásának csaknem minden feltétele rendelkezésre áll. Így a település GIS reprezentációja, beleértve a vízgyőjtı és a hálózat adatait (melyek a csapadékvízre vonatkozóan még kiegészítésre szorulnak), vannak az országban a dinamikus szimulációra alkalmas nagytudású számítógépes szoftverek, hozzáférhetık a szükséges csapadék- és 2
9 hálózati (vízhozam, vízállás) folyamatos mérésre és az adatok tárolására alkalmas berendezések, akár ezen adatok továbbítására is alkalmas rendszerek. Ennek ellenére, a szenny- és csapadékcsatornázás területén alig van példa a gyakorlati alkalmazásra. Az okok sokrétőek. Ismerethiány és kedvezıtlen jogszabályi környezet a döntéshozó önkormányzatoknál az új technológia alkalmazásával nyerhetı elınyökrıl. A mőszaki szabályozás elmaradottsága, az alkalmazni képes tervezık csekély száma, a szükséges pénforrások és az üzemeltetıi érdekek (várható hasznok) felismerésének hiánya említhetı, a teljesség igénye nélkül. A fenti hiányok megszüntetésére tett elsı lépésnek tekinthetı a Budapesti Mőszaki Egyetem, Vízi Közmő és Környezetmérnöki Tanszéke irányításával és az Oktatási és Kulturális Minisztérium felügyelete alatt álló Tempus Közalapítvány ellenırzésével folyó program, amit az Egész életen át tartó tanulás Leonardo da Vinci programján belül az Innovációtranszfer pályázat típusban nyert el a Tanszék. A Tempus Közalapítvány kiemelten közhasznú szervezet, melynek célja a közös európai értékek és célok képviselete és közvetítése az oktatás, képzés és a K+F (kutatás és fejlesztés) területén, valamint a magyar oktatási, képzési és K+F rendszer megismertetése és érdekeinek képviselete nemzetközi környezetben. Az innovációtranszfer program célja, a Leonardo da Vinci vagy más forrásokból megvalósult projektek innovatív eredményeinek beépítése a szakmai rendszerbe. Az UWEX (Urban Water Expert) nevő program feladata a városi hidroinformatika elméleti és gyakorlati tapasztalatainak átadása országszerte szervezendı, ingyenes továbbképzı tanfolyamokon a hazai tervezık és üzemeltetık számára, továbbá az önkormányzatok tájékoztatása az új technológia alkalmazási lehetıségeirıl, azok gyakorlati alkalmazási igényének felkeltése céljából. A jelenlegi elıkészítı fázisban az innovációs ismereteket átadó partner DHI Water, Environmental & Health, (Prága) tart a hazai tanfolyamvezetıknek tréningeket. A hazai, gyakorlatorientált tanfolyamok a következı évben indulnak. 3. Csapadékvíz-gazdálkodás, vagy csak csapadékvíz elvezetés? A kérdés megválaszolásához szükségünk van a gazdálkodás lényegének meghatározására: A csapadékvízgazdálkodást a települések területén jelentkezı csapadékvízelvezetés és -helyben tartás ésszerő és célszerő arányainak meghatározásaként értelmezhetjük. Az elvezetés szükségessége nem igényel kifejtést. A városiasodással együttjáró nagy burkolt felületi arány és ennek következtében csekély zöldfelület a lehulló (nagy) csapadékokat fölösleges, a mindennapi életet zavaró, a javakat veszélyeztetı tényezıvé teszi annak következtében, hogy annak nagyrésze felszíni lefolyást okoz. A lefolyó hányad a csapadék intenzitásának növekedésével emelkedik, mind a burkolt, mind pedig a burkolatlan felületeknél. A klímaváltozás becsült hatásai a csapadékviszonyok változását is érintik. A változás kedvezıtlen, amennyiben valószínősíthetıen módosul a csapadék évszakos megoszlása, a téli félév csapadékosabbá válásával és növekszik az extrém csapadékesemények elıfordulási gyakorisága. Utóbbi a városi területek vízmérlegének további romlását vetíti elıre. Ha ehhez még figyelembe vesszük, hogy a hımérsékleti szélsıségek gyakoriságának növekedése is várható, ami a nyári idıszakban egyre több, hosszabb, aszályos idıszakot eredményez, a következmények még súlyosabbak. 3
10 20 mm-t meghaladó csapadékosságú napok száma A hıhullámok hosszának alakulása a Kárpát medencében 1. ábra: Klímaváltozási jellemzık az elmúlt 30 évben (Bartholy és munkatársai, 2005) A városi növényzet (mind a közterületi, mind pedig a magánterületi, benne haszonnövények is) meleg idıszaki vízigénye jelentısen emelkedik, miközben a talajban tovább csökken a talajvíz szintje, a hozzáférhetı víz. A városi növényzet életbentartása csak öntözéssel lesz lehetséges, sıt sok településen már ma is így van. Ha elengedjük a területrıl a csapadékvizet, öntözni ivóvízzel, vagy talajvízzel lehet. Elıbbi drága és bár látszólag a vízmő számára bevételnövelést jelent, valójában növekvı évszakos vízhasználati egyenlıtlenség okozva, üzemeltetési problémákhoz, költségnövekedéshez is vezet(het). A talajvíz kitermelése pedig növekvı energiafelhasználási költségek mellett a talajvízszint további süllyedését okozza. Ez a pozitív visszacsatolás elıreláthatóan fokozódó károkat és költségeket fog a városi lakosság és a városüzemeltetés számára okozni. A problémát, mint néhány évtized múlva kiteljesedıt akár félre is tehetnénk, ha a hazai éghajlat kutatások nem mutatták volna ki már a mögöttünk hagyott évre is a fenti változások megjelenését (1. ábra). A változás tehát már tart, bár a helyzet romlásának várható mértéke még bizonytalan. A cselekvés megkezdését azonban ezen kívül még más tényezık is indokolják: Néhány kivételtıl eltekintve településeink csapadékcsatornázása, ha rendszerként egyáltalán létezik, nagyon elhanyagolt, szakszerő fenntartás és üzemeltetés nélküli. A települések fejlıdése, fejlesztése nem számol kellıen a városi vígyőjtı lefolyási viszonyaiban keletkezı változások következményeivel. Az extrém csapadékok növekvı gyakorisága mellett ismeretlenné vált a rendszerek elvezetési biztonsága, vagy más megközelítésben, a méretezési csapadékfüggvények érvényessége megkérdıjelezhetı. Komoly jogi problémát okozna annak a bizonyítása, hogy az adott csapadék meghaladta a méretezési csapadék intenzitását, ha a károsultak beperelnék a tulajdonos és üzemeltetı önkormányzatot. A túlterhelésekbıl, köntésekbıl keletkezı károk mértéke eseményenként is növekvı, mert a veszélyeztetett terekben nagyobb értékeket tárolnak (például tüzelıanyag helyett kazánok, gépkocsik stb. A kiépítetlen és/vagy rosszul kiépített rendszerek növelik a lakossági hajlandóságot az ingatlan csapadékvizeinek a szennyvízcsatorna hálózatba való bevezetésére, tetemes többletköltségeket okozva az üzemeltetınek (átemelések, szennyvíztelep) és egyúttal idıszakosan rontva a szennyvíztisztítás hatásfokát is. 4
11 Végül, de egyáltalán nem utolsósorban, a változásokhoz való alkalmazkodás csak lassan, fokozatosan ki(át)alakítható mőszaki, szabályozási és szociális rendszereket érint. A gazdálkodás vs. elvezetéssel kapcsolatban néhány alapvetı, releváns kérdés tehetı fel: (i) van-e települési önkormányzat, amely felismeri és igényli, hogy ez az irányítása alatt álló településen milyen haszonnal járhat, ha errıl szakmai tájékoztatást kap; (ii) ha igen, képes-e a lehetıségekkel élni; (iii) kialakítható-e a gazdálkodást lehetıvé tevı csatornázási rendszer, (iv) ha igen, ki tudja (fogja) azt üzemeltetni, és (v) ki állja ennek a költségeit? Az elsı kérdésre adható válasz csaknem egyértelmően negatív, még akkor is, ha van az országban néhány kivétel. Azonban még ezeken a településeken sem a gazdálkodás a cél, hanem csupán a kárenyhítés. Ez érthetı, ha figyelembe vesszük, hogy a lakossági konfliktusok nem a kiszáradó köz-, és/vagy magánterületi növényzet, hanem az elöntési károk miatt keletkeznek. A lakosság nem az önkormányzatot teszi felelıssé azokért a többletköltségekért, amik a drága ivóvíz elöntözése miatt érik, mert ezek elkerülhetıségérıl nem is tud. A második kérdésre sem adhatunk pozitív választ, hiszen az önkormányzatok ilyen irányú képessége és fıként késztetése igen korlátozott. Bár az önkormányzati törvény a csapadékvíz elvezetést a feladatuk közé sorolja, de nem a kötelezıen ellátandók körébe. Különösen negatív hatású, hogy a csapadékvíz-elvezetı rendszer nem minısül közmőnek, és így (jogilag) az elvezetés sem szolgáltatásnak. A törvényi késztetés tehát hiányzik. Ennél súlyosabban esik a latba, hogy többnyire az üzemeltetés-fenntartást is neki kell(ene) végezni, amihez azonban nincs szakképzett létszáma. A csapadékvíz elvezetésének mindenképpen költségei vannak, amit valahonnan fedezni kell. Mivel a szolgáltatásban részesülık ezért díjat nem fizetnek, a lakosság, az intézmények és gazdálkodó egységek számára nem világos, hogy milyen mértékben is veszik igénybe ezt a szolgáltatást. Így a jelentkezı költségek kiegyenlítése bújtatva és bizonyosan aránytalanul jelentkezik az érdekelteknél (pédául a szennyvízelvezetésben, a helyi adókban stb.). Ez kétségtelenül méltánytalan és ellentmond a szolgáltatással arányos díjfizetés uniós elvének is. A hagyományos csapadékcsatornázás alapvetı céljának, a károk elkerülésének és/vagy csökkentésének megtartása mellett, a csapadék hasznosítását/hasznosulását is lehetıvé tevı rendszerek kiépítése és üzemeltetése képezi a gazdálkodás technikai hátterét. A két cél látszólag egymásnak ellentmondó igényeket támaszt a tervezıvel és üzemeltetıvel szemben. Valójában az ellentmondás csak látszólagos. Egyrészt a károkozásmentes elvezetés a szélsıséges csapadékeseményekhez kötıdik, míg a hasznosulás/hasznosítás a kisebb csapadékokhoz kapcsolható. Másrészt a települések eltérı hidrológiai feltételei a kétféle célhoz eltérı jelentıséget rendelhetnek. Például egy síkvidéki, jó beszivárogtató képességő és mélyenfekvı talajvízszinttel jellemezhetı településen a víz helybentartásához kedvezı feltételek és kimutatható lokális érdek főzıdhet, tehát a hasznosulás nagy prioritást kap(hat). Míg domb- és hegyvidéki, kötött talajú településeken a prioritás értelemszerően és nagy valószínőséggel a kiöntések/elöntések elkerüléséhez kötıdik. A gazdálkodást is lehetıvé tevı csatornázási rendszerek mőszaki kialakításának gazdag nemzetközi gyakorlata van. Valamennyire jellemzı azonban, hogy a teljes elvezetı rendszer (vízgyőjtı, csatornahálózat) hidroinformatikára alapozott ismeretét, és a lefolyás aktív 5
12 szabályozását tételezi fel. Ehhez azonban szakképzett személyzet kell, ami Magyarországon legfeljebb a víziközmő vállalatoknál található, vagy hozható létre 4. Szennyvíz-gazdálkodás: szürke szennyvíz újrahasznosítás és közvetlen tápanyaghasznosítás A háztartási szennyvizek településenkénti (településrészenkénti) következetes szétválasztása lehet a gazdaságosan nem csatornázható kistelepülések szennyvíz problémájára a környezetiközegészségügyi szempontokból egyaránt elfogadható megoldás. A módszer(ek) közelebb állnak a fenntartható települési vízgazdálkodás a jelenlegi ismereteink szerint megfogalmazható kritériumaihoz, mint a hagyományos megoldások. Mindazonáltal, e megoldások még nyitott problémákat tartalmaznak, melyek mind a gazdaságosság, illetve megfizethetıség (affordability), mind pedig a lakossági környezeti tudat területén jelentkeznek. Feltételesen kijelenthetı, hogy a zárt anyagáramokat megvalósító, egyébként sokféle rendszerek gazdaságossági szempontból is versenyképesek lehetnek a ma ismert és alkalmazott megoldásokkal. Kevéssé kidolgozott a már hagyományos csatornázással rendelkezı településeken a háztartási szennyvizek szétválasztásának, győjtésének, szállításának és kezelésének feladata. A település méretétıl függıen két megoldás látszik alkalmazhatónak: (i) a vizelet épületenkénti szeparált győjtése és az ennek elszállítására szolgáló, kis átmérıjő, esetleg nyomás alatti üzemő vezeték fektetése a meglévı csatornahálózatba, illetve (ii) az ún. idıben elválasztott szállítás, melynél a naponta keletkezı vizelet egy tartályban tárolódik és a meglévı csatornarendszeren, közel egyidıben a legkisebb szennyvíz-kibocsátási idıszakban, a hajnali órákban jut a szennyvíztisztító telepre. Elıbbi a nagyobb, utóbbi a kisebb településeken alkalmazható. Bár vannak még kutatást igénylı területek, mint például a vizelet tárolásakor jelentkezı kristályosodás, a mőszaki megoldások bevezethetıségének, a fogadókészségnek a megteremtése jelenti a nagyobb a nagyobb feladatot. A nemzetközi szakirodalom szerint kedvezı gazdasági mutatók ellenére is valószínősíthetı, hogy ezeknek a rendszereknek a megvalósítása sem nélkülözhet valamilyen támogatási rendszert, a jogszabályok ésszerő módosítását és a háttéripar érdekeltségének megteremtését. 5. Összefoglalás A rövid áttekintés rámutatott arra, hogy a jelenlegi települési csatornázás-szennyvíztisztítási rendszereink és a sok esetben rendszerként nem létezı csapadékcsatornázás területén milyen irányok és lehetıségek nyílnak meg a korszerő hidroinformatikára alapozott tervezésüzemeltetés esetén. Bemutattuk, hogy milyen korlátokkal rendelkeznek egyelıre az érdekelt, illetve felelısséggel rendelkezı hazai szereplık az alkalmazás területén. Meggyızıdésünk, hogy a hidroinformatika, a szimulációs modellezés alkalmazásának elterjedése jelentıs, minıségi változásokat fog eredményezni ezen a területen, ha az a csapadékcsatornázás jogi helyzetének egyidejő rendezésével párosul. 6
Városi hidroinformatika MÓDSZERTANI ÚTMUTATÓ
Városi hidroinformatika MÓDSZERTANI ÚTMUTATÓ URBANIZÁLT VÍZGYŐJTİK CSATORNÁZÁSI RENDSZEREINEK ÉRTÉKELÉSE DINAMIKUS SZIMULÁCIÓ ALKALMAZÁSÁVAL UWEX Projekt: LEONARDO DA VINCI Transfer of innovation Tempus
KONFERENCIA, 2010, LAJOSMIZSE KONFERENCIA, 2010, LAJOSMIZSE SZENNYVÍZ A KISTELEPÜLÉSEKEN QUO VADIS? BUZÁS KÁLMÁN NEMZETI VÍZTECHNOLV
SZENNYVÍZ A KISTELEPÜLÉSEKEN QUO VADIS? BUZÁS KÁLMÁN NEMZETI VÍZTECHNOL V Mi tekinthetı kistelepülésnek? MI A MEGHATÁROZÓ KRITÉRIUM: LAKOSEGYENÉRTÉK VAGY LAKÓSŐRŐSÉG 1 Kistelepülés: < 2000 LE (?) 2335
CSAPADÉKVÍZ GAZDÁLKODÁS A TELEPÜLÉSEKEN
CSAPADÉKVÍZ GAZDÁLKODÁS A TELEPÜLÉSEKEN Dr. Buzás Kálmán c. egyetemi tanár BME, Vízi Közmű és Környezetmérnöki Tanszék LIFE-MICACC projekt LIFE 16 CCA/HU/000115 Lajosmizse, 2019. június 19. Csapadékvíz
VÁROSI CSAPADÉKVÍZ GAZDÁLKODÁS A jelenlegi tervezési gyakorlat alkalmazhatóságának korlátozottsága az éghajlat változó körülményei között
VÁROSI CSAPADÉKVÍZ GAZDÁLKODÁS A jelenlegi tervezési gyakorlat alkalmazhatóságának korlátozottsága az éghajlat változó körülményei között Dr. Buzás Kálmán címzetes egyetemi tanár BME, Vízi Közmű és Környezetmérnöki
TELEPÜLÉSI CSAPADÉKVÍZGAZDÁLKODÁS: Érdekek, lehetőségek, akadályok
TELEPÜLÉSI CSAPADÉKVÍZGAZDÁLKODÁS: Érdekek, lehetőségek, akadályok Dr. Buzás Kálmán BME, Vízi Közmű és Környezetmérnöki Tanszék A hazai csapadékvízgazdálkodás jelen gyakorlata, nehézségei és jövőbeli lehetőségei
Tát Tokod matematikai modelljének további hasznosítása
EEA Grants - HU04 Adaptation Programme TÁT-TOKOD TELEPÜLÉSEK CSAPADÉKVÍZ GAZDÁLKODÁSI KONCEPCIÓJA ÉS KLÍMAADAPTÁCIÓS LÉPÉSEI /Tát és Tokod Önkormányzata, DHI, BME, ÉDUVUZIG, ÉDV, BIOFORSK/ Tát Tokod matematikai
TELEPÜLÉSI CSAPADÉKVÍZGAZDÁLKODÁS: Tervezési szempontok módszerek a jövőben
TELEPÜLÉSI CSAPADÉKVÍZGAZDÁLKODÁS: Tervezési szempontok módszerek a jövőben Dr. Buzás Kálmán BME, Vízi Közmű és Környezetmérnöki Tanszék Somogy megyei Mérnöki Kamara Kaposvár, 2019. május 14. TÉMAKÖRÖK
TELEPÜLÉSI CSAPADÉKVÍZGAZDÁLKODÁS: Tervezési szempontok módszerek a jövőben
TELEPÜLÉSI CSAPADÉKVÍZGAZDÁLKODÁS: Tervezési szempontok módszerek a jövőben Dr. Buzás Kálmán BME, Vízi Közmű és Környezetmérnöki Tanszék Komárom-Esztergom megyei Mérnöki Kamara Tatabánya, 2019. március
szaki infrastruktúra Vízgazdálkodás, regionális szint vízi létesítmények, fejlesztési elképzelések
Mőszaki infrastruktúra c. tantárgy 2006. 03.01. i elıadásának vázlatos anyaga Vízgazdálkodás, regionális szintő vízi létesítmények, fejlesztési elképzelések Dr. Dulovics Dezsı PhD. ny. egyetemi docens
Monitoring gyakorlati szempontok
1 MIKE URBAN Városi lefolyás modellezése Monitoring gyakorlati szempontok Készült az projekt keretében, a DHI Prága oktatási anyagainak felhasználásával 1 Monitoring gyakorlati szempontok Bevezetés A monitoring
A modern fejlesztési terv /Master Plan/
4.5 4.0 3.5 3.0 2.5 2.0 1.5 1.0 0.5 0.0 9.5 9.0 8.5 8.0 7.5 7.0 23 24 2930 0.0 50.0 100.0 150.0 200.0 250.0 300.0 0.0 0.0 450.0 500.0 550.0 600.0 650.0 700.0 750.0 800.0 850.0 900.0 950.0 1000.0 OK7 38
Prof. Emerita Dulovics Dezsőné dr. SZIE YMÉK
A TELEPÜLÉSI CSAPADÉKVÍZ- GAZDÁLKODÁS CSATORNAHÁLÓZATRA GYAKOROLT HATÁSAI Prof. Emerita Dulovics Dezsőné dr. SZIE YMÉK 1 Tartalom A TELEPÜLÉSI CSATORNAHÁLÓZATOK KLASSZIKUS RENDSZEREI, ÉS KAPCSOLATUK A
Települések szennyvízelvezetés- kezelés
Települések szennyvízelvezetés- kezelés megoldására pályázati lehetőségek - 2017 KDT TVT ülés 2017. május 04. Székesfehérvár Somogyiné Neuperger Lívia KDT VIZIG Egy kis visszatekintés: Magyarország csatornázási
A ZÖLDINFRASTRUKTÚRA SZEREPE A FENNTARTHATÓ VÁROSI CSAPADÉKVÍZ-GAZDÁLKODÁSBAN
SZENT ISTVÁN EGYETEM TÁJÉPÍTÉSZETI ÉS TELEPÜLÉSRENDEZÉSI KAR Kert- és Szabadtértervezési Tanszék CONSTRUMA NEMZETKÖZI ÉPÍTŐIPARI KIÁLLÍTÁS Csizmadia Dóra A ZÖLDINFRASTRUKTÚRA SZEREPE A FENNTARTHATÓ VÁROSI
TANULMÁNYTERV Kishartyán község településrendezési tervének módosításához. (Kishartyán, 073/1 hrsz.-ú ingatlanra)
TANULMÁNYTERV Kishartyán község településrendezési tervének módosításához (Kishartyán, 073/1 hrsz.-ú ingatlanra) A tervezett fejlesztés helyszíne (Forrás: maps.google.hu) Salgótarján, 2012. június 20.
A Tisza vízgyőjtı helyzetértékelése 2007
A Tisza vízgyőjtı helyzetértékelése 2007 Kovács Péter P fıosztályvezetı-helyettes Vízgyőjtı-gazdálkod lkodási és s VízvV zvédelmi Fıosztály Szolnok, 2008. június 26. Az ICPDR létrehozta a Tisza Csoportot,
Városi csapadékvíz, csapadékvíz gazdálkodás a városokban Szakmai (vízgazdálkodási) továbbképzés
Városi csapadékvíz, csapadékvíz gazdálkodás a városokban Szakmai (vízgazdálkodási) továbbképzés Jancsó Béla - Főmterv Zrt Komárom-Esztergom Megyei Mérnöki Kamara 2019.03.20. Az előadás témái: Miért is
KEOP-1.2.0/2F-2008-0003. Intézkedési terv az infiltráció csökkentésére
Intézkedési terv az infiltráció csökkentésére A békéscsabai szennyvíz program minıségbiztosítása kapcsán felmerült az infiltráció csökkentésére irányuló intézkedési terv elkészítésének igénye. Mint az
Kis szennyvíztisztítók technológiái - példák
MaSzeSz, Lajosmizse 2010. Kis szennyvíztisztítók technológiái - példák Patziger Miklós és Boda János MaSzeSz fólia 1 Tartalom Kis települések szennyvízelvezetésének és -tisztításának lehetıségei Környezetvédelmi
Az innováció folyamata és eredményei. Pécs, 2009.10.13.
Az innováció folyamata és eredményei Pécs, 2009.10.13. 1 A BIOKOM Kft. 1994. december 1: Pécsi Köztisztasági és Útkarbantartó Vállalat Pécsi Kertészeti és Parképítı Vállalatot Pécsi Közterületfenntartó
Hogyan csinálják mások? Az európai Víz- és Szennyvíztechnológiai Platform
A szippantóskocsitól a nanotechnológiáig Jó irányba halad a települési vízgazdálkodás kutatás-fejlesztése? Hogyan csinálják mások? Az európai Víz- és Szennyvíztechnológiai Platform Dr. Szabó Anita 2009.
Felsőoktatási együttműködés a vízügyi ágazatért
Felsőoktatási együttműködés a Felsőoktatási együttműködés a Dr. Kristóf János Projekt megvalósulása: 2013.04.15-2015.04.14. Főkedvezményezett : Pannon Egyetem Kedvezményezettek: Eötvös József Főiskola
Palfai Drought Index (PaDI) A Pálfai-féle aszályindex (PAI) alkalmazhatóságának kiterjesztése a Dél-Kelet Európai régióra Összefoglaló
Palfai Drought Index () A Pálfai-féle aszályindex (PAI) alkalmazhatóságának kiterjesztése a Dél-Kelet Európai régióra Összefoglaló A DMCSEE projekt lehetıvé tette egy olyan aszályindex kifejlesztését,
Városi hidrológia, éghajlatváltozás
Városi hidrológia, éghajlatváltozás Városi környezetvédelem Előadó: Varga Laura Városi hidrológiai ciklus Városiasodás Növekvő lakosszám Növekvő burkolt felület Növekvő szennyezőanyag kibocsátás Csökkenő
E L İ T E R J E S Z T É S
AZ ELİTERJESZTÉS SORSZÁMA: 323. MELLÉKLET: 1 db TÁRGY: Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyőlésének /2008. ( ) rendelete a települési folyékony hulladék szippantott szennyvíz összegyőjtésére,
A KÉPZÉS VÉGÉN, A PÁLYA KEZDETÉN REGIONÁLIS SZAKMAI SZOLGÁLTATÁSOK, FEJLESZTÉSEK A KÖZOKTATÁSBAN ÉS A PEDAGÓGUSKÉPZÉSBEN. Dr.
A KÉPZÉS VÉGÉN, A PÁLYA KEZDETÉN REGIONÁLIS SZAKMAI SZOLGÁLTATÁSOK, FEJLESZTÉSEK A KÖZOKTATÁSBAN ÉS A PEDAGÓGUSKÉPZÉSBEN Dr. Iker János A pedagógusképzés alapvetı problémái közül kettı Hiányzik: kutatásra,
Az éghajlatváltozás jövıben várható hatásai a Kárpát medencében
Az éghajlatváltozás jövıben várható hatásai a Kárpát medencében regionális éghajlati modelleredmények alapján Szépszó Gabriella (szepszo( szepszo.g@.g@met.hu), Kovács Mária, Krüzselyi Ilona, Szabó Péter
A klímaváltozás a Balatonnál a meteorológiai számítások tükrében
A klímaváltozás a Balatonnál a meteorológiai számítások tükrében HORÁNYI ANDRÁS (horanyi( horanyi.a@.a@met.hu) Krüzselyi Ilona, Szabó Péter, Szépszó Gabriella Országos Meteorológiai Szolgálat Numerikus
KÖRNYEZETI FENNTARTHATÓSÁGI SEGÉDLET. ÚMFT-s. építési beruházásokhoz. 1.0 változat. 2009. augusztus. Szerkesztette: Kovács Bence.
KÖRNYEZETI FENNTARTHATÓSÁGI SEGÉDLET ÚMFT-s építési beruházásokhoz 1.0 változat 2009. augusztus Szerkesztette: Kovács Bence Írta: Kovács Bence, Kovács Ferenc, Mezı János és Pataki Zsolt Kiadja: Független
Az éghajlati modellek eredményeinek felhasználási lehetıségei
Az éghajlati modellek eredményeinek felhasználási lehetıségei Szépszó Gabriella (szepszo( szepszo.g@.g@met.hu), Kovács Mária, Krüzselyi Ilona, Szabó Péter Éghajlati Osztály, Klímamodellezı Csoport Magyar
Ügyvezető igazgató. Mikrohitel Divízió
SIKERES INKUBÁTORHÁZAK KELET-MAGYARORSZÁGON VÁLLALKOZÓI INKUBÁTORHÁZ ÉS INNOVÁCIÓS KÖZPONT NYÍREGYHÁZA Elıadó: Zsukk István inkubátorház igazgató Kaposvár, 2009. június 17. A PRIMOM ALAPÍTVÁNY KEZDETEK
2010.10.27. Kalocsai Kornél Miskolc 2010. október 21.
21.1.27. Kalocsai Kornél Miskolc 21. október 21. 1. Célok az értékelés fıbb kérdései, elemzett pályázati struktúra 2. Pénzügyi elırehaladás értékelése 3. Szakmai elırehaladás értékelése 4. Egyéb külsı
Amikor szakad az ég... Csapadékvíz elvezetési problémák a Fővárosban. Gerőfi-Gerhardt András FCsM Zrt. Hálózatüzemeltetési Osztály
Amikor szakad az ég... Csapadékvíz elvezetési problémák a Fővárosban Gerőfi-Gerhardt András FCsM Zrt. Hálózatüzemeltetési Osztály Hálózat kialakítása, méretezése - Bp. teljes körű csatornázási terve
FELSZÍNI VÍZMINİSÉGGEL ÉS A HIDROMORFOLÓGIAI ÁLLAPOTJAVÍTÁSSAL KAPCSOLATOS INTÉZKEDÉSEK TERVEZÉSE A VGT-BEN
FELSZÍNI VÍZMINİSÉGGEL ÉS A HIDROMORFOLÓGIAI ÁLLAPOTJAVÍTÁSSAL KAPCSOLATOS INTÉZKEDÉSEK TERVEZÉSE A VGT-BEN DR. SZILÁGYI FERENC ÉS DR. CLEMENT ADRIENNE: HASZNÁLT TERMÁLVIZEK FELSZÍNI BEFOGADÓBA ERESZTHETİSÉGE
Örökségvédelmi szempontok a beruházás-elıkészítésben
Befektetıbarát településekért Örökségvédelmi szempontok a beruházás-elıkészítésben Reményi László remenyi.laszlo@mnm-nok.gov.hu Befektetıbarát településekért Gazdasági növekedése és a foglalkoztatási helyzet
Prágai szakmai kirándulás 2015. 05. 18-20.
Prágai szakmai kirándulás 2015. 05. 18-20. Május 18. Szakmai kirándulásunkat a modřice-i szennyvíztisztító telepen (Chrlická 552, 664 42 Modřice) kezdtük el. A szennyvíztisztító telep Brno és környékének
Internet of Things 2
Az Internet jövıje Internet of Things Dr. Bakonyi Péter c. Fıiskolai tanár 2009.09.29. Internet of Things 2 2009.09.29. Internet of Things 3 2009.09.29. Internet of Things 4 2009.09.29. Internet of Things
SZIGETSZENTMIKLÓS VÁROS CSAPADÉKVÍZ KEZELÉSI STRATÉGIÁJA, A FENNTARTHATÓ VÁROS
SZIGETSZENTMIKLÓS VÁROS CSAPADÉKVÍZ KEZELÉSI STRATÉGIÁJA, A FENNTARTHATÓ VÁROS LÉTEZHETNEK-E (OKOS) VÁROSOK A SZÉLSŐSÉGESEN VÁLTOZÓ KLIMATIKUS ADOTTSÁGOK MELLETT ANÉLKÜL, HOGY FENNTARTHATÓ KOMPLEX (CSAPADÉK-,
2015.07.04. ... és várunk az újabb elöntésekre? A városok klímaváltozáshoz való alkalmazkodásának módszerei és technológiái
A városok klímaváltozáshoz való alkalmazkodásának módszerei és technológiái % 100 földrengés viharok 90 80 70 60 50 40 15 63 95 árvíz egyéb 14 112 602 MunichRe billiondollar hazards, 1961-2000 94 12 7
Költséghatékonysági szempontok a decentralizált szennyvíztisztításban
Költséghatékonysági szempontok a decentralizált szennyvíztisztításban Dr. Buzás Kálmán címzetes egyetemi tanár BME, Vízi Közmű és Környezetmérnöki Tanszék Baja, 2019. március 21. Kislétesítmények A kislétesítményekben
A Natura 2000 területekhez kapcsolódó eljárások kritikus mérlegelési kérdései
A Natura 2000 területekhez kapcsolódó eljárások kritikus mérlegelési kérdései 2010. január 11. Ambrusné dr. Tóth Éva JNOB, Nemzetközi Fıosztály Bevezetés Nem kell félretenni a 275/2004. (X. 8.) Korm. rendeletet
2. melléklet: IV. kerület A településfejlesztési dokumentumokra a 21 napos határidőn túl beérkezett vélemények feldolgozása
2. melléklet: IV. kerület A településfejlesztési dokumentumokra a 21 napos határidőn túl beérkezett vélemények feldolgozása 1 Budapest IV. kerület A településfejlesztési dokumentumokra a 21 napos határidőn
Eleveniszapos szennyvíztisztítás biotechnológiai fejlesztései, hatékony megoldások Kivitelezés, üzemeltetés, pályázati lehetőségek
Eleveniszapos szennyvíztisztítás biotechnológiai fejlesztései, hatékony megoldások Kivitelezés, üzemeltetés, pályázati lehetőségek Zsámbék 1016.04.20. Mészáros József csatornázási ágazat, műszaki vezető
SOPRON MASTER PLAN, AZAZ A KÖZÉP ÉS HOSSZÚ TÁVÚ CSATORNAHÁLÓZAT KONCEPCIÓ MEGALAPOZÁSA
SOPRON MASTER PLAN, AZAZ A KÖZÉP ÉS HOSSZÚ TÁVÚ CSATORNAHÁLÓZAT KONCEPCIÓ MEGALAPOZÁSA XXXII. ORSZÁGOS VÁNDORGYŰLÉS Szeged 2014.07.02. Pieskó Erzsébet Lenke (DHI Hungary Kft.) Dr. Knolmár Marcell (Budapesti
és s kommunikáci Szépszó Gabriella (szepszo.g@met.hu), Krüzselyi Ilona, Szabó Péter, Zsebeházi Gabriella Klímamodellezı Csoport Éghajlati Osztály
A jövıbeli j éghajlati projekciók bizonytalanságai és s kommunikáci ciójuk Szépszó Gabriella (szepszo.g@met.hu), Krüzselyi Ilona, Szabó Péter, Zsebeházi Gabriella Klímamodellezı Csoport Éghajlati Osztály
MIKE URBAN MOUSE Csıhálózati áramlási modell. DHI Prága oktatási anyagainak felhasználásával. Kiválasztás menü és eszköztár. Csomópontok és csövek
MIKE URBAN MOUSE Csıhálózati áramlási modell Modell elemek Készült az projekt keretében, a DHI Prága oktatási anyagainak felhasználásával 1 Kiválasztás menü és eszköztár Csomópontok és csövek A csomópont
Magyar Köztársaság. Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium TÁJÉKOZTATÓ
Magyar Köztársaság Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium TÁJÉKOZTATÓ Magyarország településeinek szennyvízelvezetési és tisztítási helyzetérıl, a Települési szennyvízkezelésrıl szóló 91/271/EGK irányelv
Vízgyűjtő-gazdálkodási Terv - 2015 A Duna-vízgyűjtő magyarországi része. 8-6 melléklet: Települési csapadékvíz-gazdálkodási útmutató
8-6 melléklet: Települési csapadékvíz-gazdálkodási útmutató A víz élet, gondozzuk közösen! VÍZGYŰJTŐ-GAZDÁLKODÁSI TERV - 2015 Települési csapadékvíz-gazdálkodási útmutató A jó gyakorlat Készítette: Buzás
Az egyedi szennyvíztisztító kisberendezések programszerő telepítését elısegítı mintaprojekt bemutatása
Az egyedi szennyvíztisztító kisberendezések programszerő telepítését elısegítı mintaprojekt bemutatása Harangozó Gábor fogalmazó KvVM Vízgazdálkodási Fıosztály Lajosmizse, 2010. május 11. Jogszabályi háttér:
Budapesti Mőszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Gazdaság- és Társadalomtudományi Kar Gépészmérnöki BSc alapszak Kötelezı tantárgy TANTÁRGY ADATLAP és tantárgykövetelmények 2014/2015/1 Környezetvédelmi irányítási
A jel melléklet Szolgáltatással kapcsolatos távközlési alapfogalmak Árprés: Egyéni el fizet Elektronikus hírközlési építmény
1. Árprés: olyan versenykorlátozó helyzet, amelyben egy hatékonyan mőködı szolgáltató az árrés szőkösségébıl következıen nem képes a hálózati szolgáltatás igénybevételével a hálózati szolgáltatást nyújtó
TANULMÁNYTERV Kishartyán község településrendezési tervének módosításához. (Kishartyán, 072/1-2 és a 073/1-2 hrsz.-ú ingatlanokra)
TANULMÁNYTERV Kishartyán község településrendezési tervének módosításához (Kishartyán, 072/1-2 és a 073/1-2 hrsz.-ú ingatlanokra) A tervezett fejlesztés helyszíne (Forrás: maps.google.hu) Salgótarján,
6. A szervezet. Az egyik legfontosabb vezetıi feladat. A szervezetek kialakítása, irányítása, mőködésük ellenırzése, hatékonyságuk növelése,
6. A szervezet Az egyik legfontosabb vezetıi feladat A szervezetek kialakítása, irányítása, mőködésük ellenırzése, hatékonyságuk növelése, 1 Formális és informális szervezetek A formális szervezet formákban
Beszámoló a Magyar Tudományos Akadémia 2011. évi költségvetési irányelveirıl
Tervezet Beszámoló a Magyar Tudományos Akadémia 2011. évi költségvetési irányelveirıl Budapest, 2010. május A Magyar Tudományos Akadémia 2011. évi költségvetési irányelvei A Magyar Tudományos Akadémiáról
KÖRNYEZETI INFORMÁCIÓK III.
KÖRNYEZETI INFORMÁCIÓK III. A HULLADÉKGAZDÁLKODÁS ÁLTALÁNOS JELLEMZİI Magyarországon évente közel 104 millió tonna hulladék képzıdik, melybıl kb. 4 millió tonna a települési szilárd hulladék, és kb. 20
PÁLYÁZATI FELHÍVÁS a Környezet és Energia Operatív Program. Energetikai hatékonyság fokozása c. pályázati konstrukcióhoz. Kódszám: KEOP-2007-5.1.0.
PÁLYÁZATI FELHÍVÁS a Környezet és Energia Operatív Program Energetikai hatékonyság fokozása c. pályázati konstrukcióhoz Kódszám: KEOP-2007-5.1.0. A projektek az Európai Unió támogatásával, a Kohéziós Alap
A rendelet hatálya. A talajterhelési díj mértékének meghatározása
Piliscsaba Nagyközség Önkormányzata Képviselı-testületének 25/2004. (IX. 30.) r e n d e l e t e a talajterhelési díjról 1/2005. (II.07.) számú és a 23/2005. (IX. 19.) számú módosító rendeletével Egységes
PÁLYÁZATI FELHÍVÁS. Közép-Magyarországi Operatív Program keretében. Vízgazdálkodási tevékenységek. Belterületi csapadékvíz-elvezetés és győjtés
PÁLYÁZATI FELHÍVÁS a Közép-Magyarországi Operatív Program keretében Vízgazdálkodási tevékenységek Belterületi csapadékvíz-elvezetés és győjtés Kódszám: KMOP-2007-3.3.1 B komponens A projektek az Európai
ASZÓD VÁROS ÖNKORMÁNYZAT Képviselı-testületének
ASZÓD VÁROS ÖNKORMÁNYZAT Képviselı-testületének 32/2008.(XII.15.) ÖR-el módosított 14/2004.(VII.1.) RENDELETE A talajterhelési díjról I. Fejezet Általános rendelkezések Az önkormányzat Képviselı-testülete
Közbeszerzési Útmutató Pályázók/kedvezményezettek részére
Közbeszerzési Útmutató Pályázók/kedvezményezettek részére Közbeszerzési kötelezettség A támogatás megítélése esetén a Projekt megvalósításába bevonandó kivitelezıt, szállítót, tanácsadót, szolgáltatót,
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS a Pannon Fejlesztési Alapítvány 2006 évi tevékenységérıl TARTALOM: 1. Bevezetés 2. Fenntartható gazdálkodás 3. Közhasznú tevékenység Az alapítvány éves pénzügyi beszámolójának, mérlegének
Vízgazdálkodási Tudásközpont és Kutatási Centrum - Szennyvíztisztítási Kutatóközpont
Vízgazdálkodási Tudásközpont és Kutatási Centrum - Szennyvíztisztítási Kutatóközpont Pannon Egyetem Előadó: dr. Rasztovits Zsolt Edgár dr. Domokos Endre Thury Péter ELŐZMÉNYEK Környezetmérnöki Intézet
A 2009 évi költség-felülvizsgálatnál alkalmazott benchmark módszertanból. Visegrád április 7.
A 2009 évi költség-felülvizsgálatnál alkalmazott benchmark módszertanból adódó újdonságok, tapasztalatok Visegrád 2010. április 7. Amirıl szó lesz I. Miért van szükség költség-felülvizsgálatra? Mi indokolta
Kompetenciák fejlesztése a pedagógusképzésben. IKT kompetenciák. Farkas András f_andras@bdf.hu
Kompetenciák fejlesztése a pedagógusképzésben IKT kompetenciák Farkas András f_andras@bdf.hu A tanítás holisztikus folyamat, összekapcsolja a nézeteket, a tantárgyakat egymással és a tanulók személyes
TÁJÉKOZTATÓ. a Dunán tavaszán várható lefolyási viszonyokról
VITUKI Környezetvédelmi és Vízgazdálkodási Kutató Intézet Nonprofit Kft. Országos Vízjelzı Szolgálat TÁJÉKOZTATÓ a Dunán 212. tavaszán várható lefolyási viszonyokról A tájékoztató összeállítása során az
A Duna stratégia természetvédelmi aspektusai
A Duna stratégia természetvédelmi aspektusai A magyar EU Elnökség klíma-energiaügyi és vízügyi mőhelymunka 2010. november 16. Gruber Tamás Horizontális szempontok a Duna természeti adottságainak megırzése,
JEDLIK ÁNYOS PROGRAM. Pályázati felhívás. Budapest, 2007.
JEDLIK ÁNYOS PROGRAM Pályázati felhívás Budapest, 2007. I. A támogatás célja A program a gazdaság versenyképességének növelését és a fejlıdés fenntarthatóságát kívánja elısegíteni korszerő technológiák
BAZSI KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATÁNAK POLGÁRMESTERE 8352 Bazsi, Fı u. 91.
BAZSI KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATÁNAK POLGÁRMESTERE 8352 Bazsi, Fı u. 91. E L İ T E R J E S Z T É S Bazsi Község Önkormányzata Képviselı-testülete 2010. április 14-én tartandó nyilvános ülésére Tárgy: Lakossági
Gyır MJV Kerékpáros 2010.11.22. 1
Gyır MJV Kerékpáros Hálózatfejlesztési Koncepciója és Tanulmányterve 2010.11.22. 1 Tervezı konzorcium bemutatása: K o n z o r c i u m v e z e t õ : J E L - K Ö Z M é r n ö k i Ir o d a K ft. U N IV E R
FEJÉR MEGYE TERÜLETFEJLESZTÉSI
FEJÉR MEGYE TERÜLETFEJLESZTÉSI KONCEPCIÓ ÉS PROGRAM 2014. február 18. Vaszócsik Vilja vaszocsikvilja@lltk.hu FEJÉR MEGYE TERÜLETFEJLESZTÉSI KONCEPCIÓ ÉS PROGRAM Tervezés eddigi lépései Fejér megyei területfejlesztési
Vízvédelem KM011_1. Vízkészlet-gazdálkodás. Vízkészletek. Vízkészletek
Vízvédelem KM011_1 2017/2018-as tanév II. félév 6. rész: A víz társadalmi-gazdasági körforgása Magyarországon Dr. habil. Zseni Anikó egyetemi docens Széchenyi István Egyetem AHJK, Környezetmérnöki Tanszék
Szakmérnöki továbbképzés. Épületgépészeti szabályozástechnika. Dr. Magyar Zoltán
Szakmérnöki továbbképzés Épületgépészeti szabályozástechnika Dr. Magyar Zoltán Tartalom 1. Épületgépészeti rendszerek üzemeltetése Beüzemelés, commissioning tevékenység Épületek belsı légállapotának kritériumai
A vízminıség helye a közigazgatásban A vízminıség romlásának az okai A vízminıség védelmére tett intézkedések
Csonki István A vízminıség helye a közigazgatásban A vízminıség romlásának az okai A vízminıség védelmére tett intézkedések Fejlesztés (beruházás) Fenntartás, üzemelés A jelenlegi helyzet értékelése További
HU Egyesülve a sokféleségben HU A7-0277/84. Módosítás. Struan Stevenson, Konrad Szymański az ECR képviselıcsoport nevében
10.9.2013 A7-0277/84 84 23 a preambulumbekezdés (új) (23a) A I. mellékletében a hagyományos energiaforrásokból származó kıolaj és földgáz vonatkozásában elıírt termelési küszöbértékek nem veszik figyelembe
ESETTANULMÁNYOK. Ssz. Eset Kitöltendő űrlap(ok)
ESETTANULMÁNYOK Javaslatok néhány egyszerűbb, általános esetre a megfelelő létesítményűrlapok kiválasztásához az integrációs feladatokat ellátó munkacsoport szakterületi alcsoport besorolásai alapján:
106/2009. (XII. 21.) OGY határozat. a kábítószer-probléma kezelése érdekében készített nemzeti stratégiai programról
106/2009. (XII. 21.) OGY határozat a kábítószer-probléma kezelése érdekében készített nemzeti stratégiai programról Az Országgyőlés abból a felismerésbıl kiindulva, hogy a kábítószer-használat és -kereskedelem
MIKE URBAN WATER DISTRIBUTION
MIKE URBAN VÍZELOSZTÓ HÁLÓZAT Az eredeti MIKE URBAN WATER DISTRIBUTION alapján a fordítás az UWEX projekt keretén belül készült: LEONARDO DA VINCI Transfer of innovation Tempus No.: 09/0128-L/4006 Urban
Szociális és Egészségügyi Iroda
Salgótarján Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Szociális és Egészségügyi Iroda 3100 Salgótarján, Múzeum tér 1., Pf.: 85. Tel.: 06 (32) 311-057 Ikt.szám: 47246/2005. J a v a s l a t a három éves szociális
Felszín alatti vizektől függő ökoszisztémák vízigénye és állapota a Nyírség és a Duna-Tisza köze példáján keresztül
Felszín alatti vizektől függő ökoszisztémák vízigénye és állapota a Nyírség és a Duna-Tisza köze példáján keresztül XXI. Konferencia a felszín alatti vizekről 2014. Április 2-3. Siófok Biró Marianna Simonffy
Európai Uniós pályázati lehetıségek
UWEX: Urban Water Expert Európai Uniós pályázati lehetıségek Egész életen át tartó tanulás program Bethleni Zsuzsanna Tempus Közalapítvány Budapest, 2011. október 11. Pályáztatás Tempus Közalapítvány Egész
Zalaszántó község Önkormányzatának képviselı-testülete. 8/2004. (VII. 14.) számú R E N D E L E T E. a talajterhelési díjról.
Zalaszántó község Önkormányzatának képviselı-testülete 8/2004. (VII. 14.) számú R E N D E L E T E a talajterhelési díjról. Egységes szerkezetbe foglalta Berta Sándorné körjegyzı Zalaszántó község Önkormányzatának
Városon belüli csapadékvíz elvezetés üzemeltetői tapasztalatok
Városon belüli csapadékvíz elvezetés üzemeltetői tapasztalatok Gerőfi-Gerhardt András FCSM Zrt., Hálózatüzemeltetési Osztályvezető MMK, 2018. március 27. 1. Csapadékvíz elvezetés nehézségei a) Intenzívebb
1.A közszolgáltatás tartalma, a közszolgáltatással ellátott terület határai
Sátoraljaújhely Város Önkormányzat Képviselő-testületének 19/2016. (VI.22.) önkormányzati rendelete a háztartási szennyvíz gyűjtésére, szállítására és elhelyezésére vonatkozó szabályokról Sátoraljaújhely
Közepes vízfolyások vízgyűjtőjén végzett VKI szempontú terhelhetőség vizsgálatok tapasztalatai
Közepes vízfolyások vízgyűjtőjén végzett VKI szempontú terhelhetőség vizsgálatok tapasztalatai MASZESZ XIX. Országos Konferencia Lajosmizse, 2018. május 22-23. SZALAY GERGELY, VTK INNOSYSTEM KFT. Amiről
VÍZMINİSÉGI TÁJÉKOZTATÓ
17. évfolyam 1. szám 2010.augusztus VÍZMINİSÉGI TÁJÉKOZTATÓ A Közép-Tisza vidéki Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelıség belsı információs kiadványa A Vííz Kerrettiirrányellv 2009..
KÖRNYEZETÁLLAPOT-ÉRTÉKELÉS III. 03
KÖRNYEZETÁLLAPOT-ÉRTÉKELÉS III. 03 2009.10.13. Környezetmérnöki Tanszék dr. Torma András /andras.torma@audi.hu/ Születési idıpont: 1997, Belgium Megalkotója: Heinz Werner Engel Cél: kis- és középvállalkozások
ISPA-tól a Kohéziós Alap pályázatig. Veszprémi szennyvíz projekt
ISPA-tól a Kohéziós Alap pályázatig Veszprémi szennyvíz projekt 2001-2006. Budapest, 2006. november 02. Elızmények - 2000. IV. negyedév Beruházási és fejlesztési igények megjelenése Pályázati lehetıségek
Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata közgyőlésének 7/2013. (III. 1.) önkormányzati rendelete a településképi véleményezési eljárásról *
Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata közgyőlésének 7/2013. (III. 1.) önkormányzati rendelete a településképi véleményezési eljárásról * Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzatának Közgyőlése az épített
KÉPZÉS NEVE: Informatikai statisztikus és gazdasági tervezı TANTÁRGY CÍME: Projektmenedzsment. Készítette: Dr. Sediviné Balassa Ildikó
Leonardo da Vinci Kísérleti projekt által továbbfejlesztett Szakmai program KÉPZÉS NEVE: Informatikai statisztikus és gazdasági tervezı TANTÁRGY CÍME: Projektmenedzsment Készítette: Dr. Sediviné Balassa
Környezeti kármentesítések mőszaki tervezése
Környezeti kármentesítések mőszaki tervezése Horváth Richárd kármentesítési és katasztrófavédelmi csoportvezetı KÖRINFO konferencia Budapest, 2010. május 28. Budapesti Mőszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Egészséges, tiszta települések Akcióterv
KÖRNYEZET ÉS ENERGIA OPERATÍV PROGRAM Egészséges, tiszta települések Akcióterv 1. Prioritások bemutatása 1.1. Prioritások tartalma Prioritás neve, száma KEOP 1. Egészséges, tiszta települések 1.2. A prioritások
KÖZVÉLEMÉNY-KUTATÁS ÉRTÉKELÉSE
DEROGÁCIÓS VIZI KÖZMŐ PROJEKTEK ELİKÉSZÍTÉSE CÍMŐ KONTSRUKCIÓHOZ KÖZVÉLEMÉNY-KUTATÁS ÉRTÉKELÉSE ELİSZÁLLÁS NAGYKÖZSÉG SZENNYVÍZELVEZETÉSE ÉS SZENNYVÍZTISZTÍTÁSA A projekt azonosító száma: KEOP-../-- A
Módszertani útmutató hulladéklerakók rekultivációjára irányuló projektek költség-haszon elemzéséhez KVVM FI
Módszertani útmutató rekultivációs célú projektek költség-haszon elemzéséhez 0 KVVM FI Módszertani útmutató hulladéklerakók rekultivációjára irányuló projektek költség-haszon elemzéséhez Változatelemzés,
AZ INTEGRÁLT KOMMUNIKÁCIÓ ELMÉLETI ÉS GYAKORLATI KÉRDÉSEI. Dr.Tasnádi József fıiskolai tanár
AZ INTEGRÁLT KOMMUNIKÁCIÓ ELMÉLETI ÉS GYAKORLATI KÉRDÉSEI Dr.Tasnádi József fıiskolai tanár Gábor Dénes Fıiskola www.gdf.hu e-mail: tasnadi@gdf.hu Magyar Tudomány Napja - 2008 1 Tartalom Bevezetés Fogalom
lat klímamodellez Szépszó Gabriella (szepszo.g@met.hu), Krüzselyi Ilona, Szabó Péter, Zsebeházi Gabriella Klímamodellezı Csoport Éghajlati Osztály
Az Országos Meteorológiai Szolgálat lat klímamodellez mamodellezıi i tevékenys kenysége Szépszó Gabriella (szepszo.g@met.hu), Krüzselyi Ilona, Szabó Péter, Zsebeházi Gabriella Klímamodellezı Csoport Éghajlati
Az átvételi kötelezettség keretében megvalósult villamosenergia-értékesítés. támogatottnak minısíthetı áron elszámolt villamos
Az átvételi kötelezettség keretében megvalósult villamosenergia-értékesítés fıbb mutatói 2009 I. félévében Az ún. KÁT mérlegkörben 1 támogatottnak minısíthetı áron elszámolt villamos energiához kapcsolódó
Mechatronika oktatásával kapcsolatban felmerülő kérdések
Mechatronika oktatásával kapcsolatban felmerülő kérdések Az emberi tudásnak megvannak a határai, de nem tudjuk, hol (Konrad Lorenz) Célom ezzel a tanulmánnyal a mechatronika, mint interdiszciplináris tudomány
A biomassza, mint energiaforrás. Mit remélhetünk, és mit nem?
MTA Kémiai Kutatóközpont Anyag- és Környezetkémiai Intézet Budapest II. Pusztaszeri út 59-67 A biomassza, mint energiaforrás. Mit remélhetünk, és mit nem? Várhegyi Gábor Biomassza: Biológiai definíció:
Az ÚMFT és OP-k értékelésének rendszere, a monitoring bizottságok és az indikátorok szerepe az értékelésben
Az ÚMFT és OP-k értékelésének rendszere, a monitoring bizottságok és az indikátorok szerepe az értékelésben Dr. Tétényi Tamás a közgazdaságtudomány kandidátusa. A stratégiai és i Fıosztály vezetıje, Nemzeti
Kutatói pályára felkészítı akadémiai ismeretek modul
Kutatói pályára felkészítı akadémiai ismeretek modul Környezetgazdálkodás Modellezés, mint módszer bemutatása KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI AGRÁRMÉRNÖK MSC Goudriaan mikroklímaszimulációs modellje III. 29. lecke