Az Európai Design vezetőtestület Design For Growth and Prosperity című
|
|
- Piroska Pappné
- 8 évvel ezelőtt
- Látták:
Átírás
1 Az Európai Design vezetőtestület Design For Growth and Prosperity című beszámoló kivonatolt fordítása. Készíttette: Magyar Formatervezési Tanács, 2012 Fordítás: Sarkady-Hart Krisztina
2 Vezetői összefoglaló Az Európai Design Vezetőtestület 2011-ben Antonio Tajani, az Európai Bizottság iparért és vállalkozáspolitikáért felelős alelnöke kezdeményezésére alakult. Az Európai Design Vezetőtestület tagjai: Christian Bason igazgató, MindLab Copenhagen, (DK) Dr. Bendzsel Miklós elnök, Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala, Magyar Formatervezési Tanács Giovanni Antonio Cocco ügyvezető igazgató ISNART S.c.p.A, Nemzeti Turisztikai Intézet (IT) Prof. Rachel Cooper Design management professzor, Lancaster Egyetem (UK) Deborah Dawton, elnök, BEDA ügyvezető igazgató, Design Business Association (UK) Olli-Pekka Kallasvuo elnök, Helsinki Világ Design Főváros 2012 Támogató Bizottsága volt elnök, Nokia Corporation (FIN) Andrej Kupetz igazgató, Német Design Tanács (DE) Stefano Marzano Electrolux (SE) Isabel Roig alelnök, BEDA ügyvezető igazgató, Barcelona Design Centre (ES) Klemens Rossbagel Audi/Volkswagen Konzern Design (GE) Andrea Siodnmok Technology Strategy Board (UK) Livia Tirone alapító, TIRONE NUNES (PT) Gerin Trautenberger elnök-helyettes, Osztrák Kreatív Iparágak szövetsége, (AT) tag, UEAPME Prof. Roberto Verganti professzor, Politecnico di Milano (IT) Thierry Wasser Perfumer, Guerlain (FR) 2
3 Az Európai Design Vezetőtestület eddigi egy éves működése alatt hét gyűlés és egy közös design szakpolitikai műhely került megrendezésre több mint ötven kormányzati, ipari, oktatási és design iparágakból valamint a közszférából érkező, a témában érintett szereplő részvételével. A design széleskörű megközelítését alkalmazva a vezetőtestület huszonegy szakpolitikai javaslatot dolgozott ki, amelyeket egy design stratégiai cselekvési programon belül az alábbi hat területre osztott: 1. Európai design a globális színtéren 2. Design az európai innovációs rendszerben 3. Design az európai vállalkozásokban 4. Design az európai közszférában 5. Design az európai kutatási rendszerben 6. Design az európai oktatási rendszerben Európa design innovációs képessége a növekedés és jólét elérését célzó javaslatok összekapcsolt hálózata. A vezetőtestület huszonegy javaslata a design stratégiai cselekvési program (strategic design action) hat területén került megfogalmazásra: DESIGN STRATÉGIAI FELLÉPÉS 1: Az európai design differenciálása a nemzetközi porondon Az európai kultúrát, értékek et és vívmányokat képviselő termékek és szolgáltatások egyedi jellemzőire alapozva, a vezetőtestület javaslatai felszólítanak a jelenleg működő európai design kiválósági központok elismerésére; a jó gyakorlatoknak az iparon belüli szélesebb körben való terjesztésére a globális versenyképesség érdekében; a fenntartható design előnyeinek előmozdítására egy erősebb védelmet élvező és az európai design innovációhoz kapcsolódó szellemi tulajdonjogok érvényesítése révén támogatott európai iparban; valamint az európai design nagyobb fokú nemzetközi elismerésére az európai design címke létrehozása által. 1. Az üzleti szektor és az ipar területén már működő kiváló európai design központok feltérképezése és fejlesztése, valamint olyan eszközök biztosítása, amelyekkel megvalósítható ezen központoknak az innovációt a teljes európai ipari ökoszisztémába beágyazó nyitott hálózatokban való együttműködése. 2. A design európai iparban való fokozottabb alkalmazásának előmozdítása olyan szinergiák ösztönzése érdekében, amelyek hozzájárulnak a gazdasági növekedéshez, a környezeti rehabilitációhoz, valamint képesek a társadalmi és érzelmi értékekre irányítani a figyelmet, miközben tiszteletben tartják a megújuló és endogén erőforrások iránti igényeket. 3. A szabálysértésekkel szembeni zéró tolerancia kialakítása. Ez jogalkotói felülvizsgálatot igényel, amelyben a szellemi tulajdonjog védelmét érintő közös felelősségvállalást tekintve a gondossági kötelezettség (Duty of Care) elve a teljes digitális értéklánc mentén érvényesül. Szellemi tulajdonnal kapcsolatos európai esetek kivizsgálását célzó Európai Uniós Törvényszék/Bíróság létrehozása, valamint a nemzeti bíróságokban ténykedő bírák szellemi tulajdonjog védelmét érintő képzésének ösztönzése és kiterjesztése mind hagyományos, mind digitális formában. 3
4 4. A design szolgáltatások exportjának ösztönzése érdekében az európai ECOLABEL címkéhez kapcsolódva Európai Unióban tervezve címke létrehozása azzal a szándékkal, hogy az európai design és innováció védelme és érvényesítése hatékonyabbá és könnyebben hozzáférhetővé válhasson, miközben a terület egyre nagyobb elvárásoknak kell, hogy megfeleljen, valamint a kiválóság és a fenntarthatóság fogalmainak össze kell kapcsolódniuk. DESIGN STRATÉGIAI FELLÉPÉS 2: A design pozícionálása az európai innovációs rendszerben A vezetőtestület javaslatai a hatékonyabb designpolitika támogatására irányítják a figyelmet a design gazdaságra, megtérülési rátára (ROI) és a környezetre gyakorolt hatását mérő indikátorokhoz és mérőszámokhoz való hozzáférés által, amelyek a meglévő uniós statisztikai keretrendszer a designt mint gazdasági tevékenységet leíró megbízható, egymással összehasonlítható statisztikái alapján kerülnek megalkotásra. A design-tudatosság növelése érdekében a designt egész Európában be kell építeni az innovációs és üzleti inkubátorok programjaiba. A vezetőtestület támogatja az olyan feltörekvő design módszerek terjesztését, mint pl. a nyílt tervezés (Open Design). A design innovatív közbeszerzésekben való alkalmazása kulcsfontosságú stratégiai terület, a design management pedig olyan kulcsfontosságú vezetési eszköz és folyamat, amellyel a design minősége Európa szerte emelhető. 5. A designba való befektetések növekedésre és társadalmi jólétre gyakorolt mikro-, és makroszintű hatását mérő hatékonyabb és megbízhatóbb módszerek fejlesztéséhez szükséges munka további támogatása és bővítése. Ezek a módszerek az európai innovációs statisztikai rendszer részét hivatottak képezni. 6. A speciális tervezési tevékenységekre vonatkozó NACE 74:10 kód bevezetésének végrehajtása minden tagországban, valamint ennek a referenciaértékek meghatározásához és a tagországok közötti összehasonlító elemzésekhez szükséges frissítése. 7. A design innovációs és üzleti inkubátorokba és ezek hálózataiba való beépítése. 8. Irányelvek, előírások, jogi keretek és kísérleti terek létrehozása a Nyílt design alkalmazásának előmozdítására. 9. Európai szakpolitika megalkotása, amely a design mint a felhasználó-központú innováció hajtóereje elismerése, befogadása és megvalósítása révén az innovatív megoldások közbeszerzéséhez való kifinomultabb megközelítést biztosít. 10. A design management ismereteihez és eszközeihez való jobb hozzáférés biztosítása a vállalatok számára egész Európában a design és a design management alkalmazásának valamint integrálásának támogatása érdekében, a növekedés stratégiai eszközeként. DESIGN STRATÉGIAI FELLÉPÉS 3: Design az innovatív és versenyképes vállalkozásokért A javaslatok a design által vezérelt európai nagyvállalatok esetében már meglévő kiváló design (design excellence) megerősítését is célul tűzik ki; Európának a design területén meg kell őriznie vezető szerepét azokon a területeken, ahol az erős, valamint szükség van Európa következő design-tudatos felsővezetői generációjának folyamatos 4
5 nevelésére. A javaslatok foglalkoznak annak a lehetőségével is, hogy támogassák azokat a középvállalkozásokat, amelyek a design innováció alkalmazása révén design által vezérelt nagyvállalatokká kívánnak válni; ezen túl céljuk még a nagyobb vállalkozásokban rejlő tudás és szakértelem kiaknázása az európai KKV-k javára. A javaslatok a KKV-k konkrét design innovációs igényeire is kitérnek, különösen a Horizont 2020 keretprogram programjaihoz való könnyebb hozzáférés lehetőségei révén. Szintén a javaslatok részét képezi a design innováció munkahelyteremtésben valamint az új termelési formákban köztük a jövő gyárában (Future Factory) betöltött szerepe, csakúgy, mint a következő generációs modern kézművesség (Modern Craft) megjelenése, ahol a design szélesebb körben integrálódik a szakoktatási rendszerekbe. A javaslatok szintén kiemelik a gyártás és termelés gyorsan változó körülményeit, valamint az új, feltörekvő folyamatok és módszerek követésének európai igényét, amely a jövő sikerének egyik kritikus pontjaként kap hangsúlyos szerepet. 11. Összeurópai design vezetői program megalkotása, amely biztosítja azt, hogy az európai nagyvállalatok következő generációjának élén designtudatos vezetők állhassanak, akik szívesen kiaknázzák a designban rejlő lehetőségeket. 12. Programok létrehozása a design innováció alkalmazása révén design által vezérelt nagyvállalatokká válni törekvő európai középvállalkozások támogatására. 13. Olyan mechanizmusok kialakítása, amelyek ösztönzik a design tudás és a legjobb gyakorlatok hatékony átadását a design által vezérelt nagyvállalatok, a tudomány és a KKV-k között. 14. A design innováció erősítése a KKV-kban a konkrét igények figyelembevételével olyan EU programok keretein belül, mint a Horizont 2020 keretprogram, valamint az ezen vállalatok számára a tagország szintű programokhoz való jobb hozzáférés biztosítása. 15. A tanulószerződéses gyakorlati képzés és a szakképzés fontosságának elismerése, amely révén olyan világszínvonalú szakemberek és kézművesek jelenhetnek meg mind a hagyományos, mind a feltörekvő ágazatokban, akik fejlett designtudatosságuknak köszönhetően a designt a növekedés és munkahelyteremtés hajtóerejeként ismerik el. DESIGN STRATÉGIAI FELLÉPÉS 4: Design az innovatív közszféráért A javaslatok felszólítanak az innovatívabb közbeszerzés széleskörű fejlesztésére, amelyet a közszféra, köztük a Bizottság döntéshozóinak körében a design iránti figyelem felkeltése által kívánnak elérni. Szélesebb körű támogatást kell biztosítani a formatervezők közszférába történő hatékonyabb integrálásának, amely a közszféra szakpolitikai és szolgáltatási fejlesztésébe való hatékonyabban bekapcsolódás valamint a Strukturális Alapok által biztosított, társadalmi változást előmozdító design innovációs támogatás révén érhető el. Az irányelvek, képzési anyagok, illetve a jó design gyakorlatok folyamatos szakmai és vezetői oktatásának fejlesztése mind a beszerzés, mind a szakpolitika területén javasolt. 16. A formatervezők/formatervezés fokozottabb alkalmazása a közszféra innovációban: //a Bizottságon belüli Design Laboratórium (Design Lab) létrehozása révén, amelyben kisebb demonstrációs projektek segítségével mutatnák be a design által vezérelt közszféra innovációt. 5
6 //a formatervezők ún. élő laboratóriumokban (living lab) való nagyobb részvételének támogatása révén, amelyekben a társadalmi innováció és a közszolgáltatások jelentenék a legfontosabb kihívást. //az Európai Strukturális Alapok, főként az Európai Regionális Fejlesztési Alap nyújtotta design innovációs lehetőségek kiaknázása révén, amely a társadalmi változás fontos elemeként jelenik meg a szakpolitika minden területén. 17. A közszféra alkalmazottai részére biztosítani a design eszközök önálló alkalmazását és a design hatékony beszerzését: //design eszköztárak, esettanulmányok és rezidens formatervezők EU intézményekben, tagállamokban és régiókban való alkalmazása révén. //közszférákban dolgozók továbbképzése és szakmai fejlesztése érdekében design tanterv megalkotása, és a hatékony szakpolitika-alkotás és beszerzést oktató design mesterórákon (Master Classes) való részvétel biztosítása. DESIGN STRATÉGIAI FELLÉPÉS 5: A design-kutatás szerepe a 21. században A design-kutatás az európai design innovációs kapacitás fejlesztésének kiemelten fontos stratégiai eszköze. Javaslatok születtek a design-kutatás, a kutatás módszereinek és megközelítéseinek az EU Kutatási Programjaiba való teljesebb bekapcsolására; szükség van a design szerepének folyamatos értékelésére a Horizont 2020 keretprogramon belül, valamint az üzlet, az ipar és a közszféra valamint a társadalom design innovációs igényeinek szolgálatába állított európai design kutatási hálózat létrehozására. 18. A design kutatás beágyazása az európai kutatási rendszerbe, az új tudás létrehozása céljából, amely nemcsak erősíti az innovációt, hanem egyben folyamatos visszajelzést jelent a Horizont 2020 keretprogramon belül a design értékéről. 19. Európai szintű kutatások számára egy európai design kutatói hálózat létrehozása a különböző aktorok közötti hatékonyabb csere megsegítésére; valamint az európai design innovációs kapacitást támogató kutatások ösztönzése és erősítése. DESIGN STRATÉGIAI FELLÉPÉS 6: Design kompetenciák a 21. Században A javaslatok felszólítanak az európai design innovációs kompetenciák fejlesztésére, amely a növekedés és foglalkoztatás előmozdításának kulcsfontosságú stratégiai eszköze. A javaslatok a folyamatos és egész életen át tartó tanulás jegyében tárgyalják annak szükségszerűségét, hogy a design oktatása az általános, szak- és felsőoktatás részeként minden európai állampolgár számára elérhetővé váljon. Európa vezető szerepe a design szektorban a formatervezési szakmák jövőbeli kompetencia-igényeinek kielégítése valamint a jövő vezetői és vállalkozói design kompetenciájának fejlesztése révén őrizhető meg. 20. A design írástudás szintjének emelése minden európai állampolgár számára a design tanulás kultúrájának kiterjesztése az oktatási rendszer minden szintjén. 21. A Tagállamok ösztönzése a 21. századi design kompetenciák fejlesztésének támogatására: //a design stratégiai szerepének a felsőoktatás különböző tudományágába való beágyazása révén. 6
7 //a design szakembereknek részére indított folyamatos szakmai továbbképző programok fejlesztése révén. //a design tanulószerződéses gyakorlati képzésében részt vevők oktatásába való beágyazása révén. A siker biztosítása A huszonegy javaslat sikeres megvalósítása érdekében a 4. fejezet három további javaslatot tartalmaz, amelyek által biztosítható a design európai innovációba való sikeres beágyazása. Ezeket a javaslatokat kifejezetten az Európai Bizottsághoz intéztük. A. Egy Európa szintű, magas színvonalú és pontosan célzott kommunikációs és tanácsadó program létrehozása Európa, a tagállamok és a designban érintett szereplők szintjén a szakpolitikai javaslatokra való figyelemfelhívás valamint ezek végrehajtásában való bekapcsolódás ösztönzése érdekében. B. Állandó párbeszéd kialakítása a designról az Európai Bizottsággal egy BEDÁ-hoz hasonló szervezet által, amely egész Európára kiterjedően és Európa szinten irányítaná a figyelmet minden olyan fejleményre, amely a design az európai innovációs politikában való fejlesztésére és növekedésére irányul. C. A fejlődés folyamatos stratégiai szintű követését lehetővé tévő, a Vezetőtestület által felügyelt mechanizmus kialakítása a javaslatok megvalósítása során. Az Európai Design Vezetőtestület Bizottság által definiált feladata az volt, hogy szakpolitikai javaslatokat fogalmazzon meg, amelyek segítségével a design európai innovációs politikában betöltött szerepe nemzeti, regionális illetve helyi szinten is erősíthető, valamint, hogy alkossanak egy közös jövőképet olyan prioritások és fellépések megjelölésével, amelyek által a formatervezés az európai szintű innovációs politika szerves részévé válhat márciusában a Design Vezetőtestület az európai szakpolitika-alkotás eddigi történetét tekintve egyedi lépésként Brüsszelben a végfelhasználók és más designban érintett felek meghívásával egy egynapos, moderált együtt-tervezési műhelytalálkozót szervezett, amelynek keretében lehetőség nyílt arra, hogy a végfelhasználók által megosztott szaktudás, egyéni meglátások és ötletek az Európai Design Vezetőtestület tanácskozásaiban helyet kapjanak. A design fogalmának széleskörű értelmezése A Design Vezetőtestület munkája kezdetétől a design fogalmának széleskörű értelmezését vette alapul. Ebben a jelentésben a designt az emberközpontú innováció egyik tevékenységeként fogja fel, amelynek eredményeképpen az emberek által vágyott és általuk jól használható termékek és szolgáltatások születnek. A design szerepet kap az üzleti folyamatokban és metrikában (pl. hozzáadott érték vagy költségcsökkentés számítása). A design ma már önálló ágazatnak tekinthető, amelyben képzett szakemberek szakosodott, professzionális gazdasági tevékenységet végeznek, és egyben az üzleti és szervezeti növekedés legmagasabb szintű stratégiai eszköze is. A gazdasági előnyök biztosítása mellett a design a fenntartható és felelős magatartást is magáénak ismeri, ezáltal hozzájárulva az innovatív társadalom és a jobb életminőség megteremtéséhez. 7
8 A design hatása által megcélzott területek Az Európai Bizottság már megkezdte azon lehetőségek ösztönzését, amelyek által a design az európai innovációs magatartás és gyakorlat hangsúlyos és szerves részévé válhat. A design széleskörű értelmezéséből kiindulva számos olyan kulcsfontosságú terület került látókörébe, amelyben a design jelentős hatást fejthet ki. A fentiek alapján az Európai Design Vezetőtestület javaslataiban a következő területek fejlesztését tűzte ki célul: //Az európai állampolgárok ÉLETMINŐSÉGE. //Európa valamint a régiók gazdaságának VERSENYKÉPESSÉGE és növekedése. //A közszolgáltatások MINŐSÉGE és hatékonysága. A design által vezérelt innováció mint a növekedés és foglalkoztatás sürgető igényére adott válasz Jelenleg az elsődleges cél az, hogy Európa kerüljön vissza a régi kerékvágásba, és az ehhez vezető úton Európa az intelligens, fenntartható és befogadó növekedés megvalósításában központi szerepet tulajdonít az innovációnak Az európai innovációs rendszer hagyományosan nagyrészt a technológia-vezérelt fejlesztésen alapult, amely alapjaiban járult hozzá az európai gazdaság növekedéséhez és versenyképességéhez. Ezzel szemben most Európa feltörekvő versenytársai rohamos iramban hozzák be a technológia terén eddig jellemző lemaradásukat, így az európai növekedés tovább már nem függhet csupán a technológia-vezérelt innovációtól, az alacsony termelési költségektől vagy a piacok közelségétől. Ezen túlmenően, a rendelkezésre álló anyagi eszközök jelentős csökkenése révén felmerült az európai széleskörű tapasztalatra épülő innovatív megoldások iránti sürgető igény, és mindez egy olyan időszakban, amikor számos európai nemzetnek évtizedek óta nem tapasztalt mértékű munkanélküliséggel kell szembenéznie mind az általános lakosság, mind a fiatalok körében, miközben a BRIC gazdaságokkal (Brazília, Oroszország, India, Kína) folyamatos gazdasági verseny áll fenn. Az Európában zajló összetett gazdasági és társadalmi változások új megközelítéseket és megoldásokat követlenek. Ezek középpontjában a felismerhetően európai design innovációs képesség biztosításának kell állnia, amely révén a globális viszonylatban is versenyképes, vonzó, az igényeket kielégítő és fenntartható termékek és szolgáltatások születnek. Ezt az új megközelítést kell alkalmazni a közszférában az emberközpontú, design által vezérelt és innovatív közszolgáltatások beszerzése területén is, amelyek a felhasználókat és szolgáltatókat egyaránt a minőség iránt támasztott új elvárások irányába ösztönzik. A design mint az emberközpontú innováció hajtóereje Ma már elfogadott tény, hogy a nem technológiai jellegű innováció, köztük a design (termékek, folyamatok és szolgáltatások tervezése), valamint a kultúra-alapú kreativitás fontos eszközök az európai állampolgárok jobb életminőségét szolgáló versenyképesség és növekedés elérésében. A design mint a felhasználó központú innováció hajtóereje hozzájárul ahhoz, hogy a jó ötletek eljuthassanak a piacra. A design révén gyorsabb és összefogottabb termék- és szolgáltatásfejlesztés érhető el, amelyet tovább erősíthet és hatékonyabbá tehet a jó design management. A design segít a jobb, átláthatóbb és hatékonyabb közszolgáltatások 8
9 kialakításában, valamint hozzájárul a társadalmi innovációhoz, és ezáltal emeli minden európai állampolgár életminőségét. Ezen kívül az összetett társadalmi problémákra a design emberközpontú megközelítéseket kínál, amelyek révén jobb megoldások érhetők el. Az utóbbi három évben készült számos európai tanulmány és jelentés a design alakító erejét kutatja és hirdeti. A tervezés és a tervezők szerepe a design gyakorlati szintjén is egyre bővül. Míg a designt hagyományosan gyakran csak a termékek formakialakításával azonosították, a mai tervezők számos szinten alkotnak a stratégiai üzleti irányítástól és design managementtől kezdve a koncepcionális tervezésen keresztül a felhasználó-központú termékek és szolgáltatások tervezéséig és gyártásáig mind a személyes, mind a közszférában. A tervezők munkája kiterjed egészen a felhasználói kommunikációra is, ahol már nem a termék vagy szolgáltatás határozza meg a tervezési folyamatot, hanem a felhasználó és a tervezési folyamat maga áll a modern problémamegoldás központjában. Európában sürgető igény merült fel a megkülönböztethető, felhasználók által vezérelt és fenntartható termékek és szolgáltatások fejlesztését és előmozdítását célzó design innovációs kapacitás növelése iránt. Ilyen formában a design fogalma Európa számára a megkülönböztethetőség és versenyképesség előnyeként értelmezhető, amelyet nemcsak védelmezni, hanem táplálni is szükséges. Az Innovatív Unió fellépések a designért A Bizottság már most is figyelemmel kíséri a design területét, különösen annak az innovációs teljesítményre kifejtett áttételi hatását, amely révén fenntartható az életminőséget és társadalmi modellt támogató gazdasági alap. A Bizottság zászlóshajó kezdeményezése, az Innovatív Unió, az innováció szélesebb körű értelmezése mellett kötelezte el magát. Ezen belül a designt a felhasználó-központú innováció fontos hajtóerejeként ismeri el, amely Európa növekedésre irányuló stratégiájának központjában álló európai kisvállalkozások és vállalkozók újító szelleméből és kreativitásából táplálkozik ben, amikor a design az innováció hajtóerejeként bekerült az Innovatív Unió látóterébe, a Bizottság megalkotta az Európai Design Innovációs Kezdeményezést. Az Európai Design Vezetőtestületet 2011-ben jött létre az Innovatív Unióban tett elkötelezettség kifejezéseként. A Bizottság szintén elindította az első cselekvési tervet a nem technológiai jellegű, felhasználóközpontú innováció támogatására azzal a céllal, hogy Európa szerte felhívja a figyelmet a terület iránt valamint ösztönözze a designpolitikai tanulást a design innovációs politikába való gyorsabb bevonása érdekében. Ezzel párhuzamosan a Bizottság a kreatív iparágak növekedését célzó akciókat is útjára indított, amelyen belül a design jelentős szereppel bír. Az Kreatív Iparágak Európai Szövetsége 2011 Decemberében alakult. A Bizottság kezdeményezései az európai designtérkép számos aktorát bevonják, amely mint a jövőbeli partnerségek, együttműködések és programok terepe lehetőséget kínál e jelentésben megfogalmazott javaslatok megvalósításának támogatására és elősegítésére. Európa design térképe Európa nemzetközileg elismert design képességgel rendelkezik, de versenytársaival szemben inkább vezető szerepet élvez. Becslések szerint egész Európában praktizáló közel 410 ezer szakképzett tervező évi 36 milliárd eurós árbevétel generálásához járul hozzá. Az Európában működő design tanácsadó cégek mikro- kis vagy középvállalkozások. Elsősorban a közép- és nagyvállalatoknál nagy számban dolgoznak szakképzett, ún. vállalaton belüli (inhouse) tervezők. Az európai tervezők területük vezető szakemberei, nevük gyakran európai és Európán kívüli világmárkákhoz egyaránt kötődik. 9
10 A szakképzett, hivatásos tervezők érdekeit a tagországokban nemzeti szintű szakmai szervezetek képviselik. Hagyományosan ezek a szervezetek tagságuk révén egy-egy területre összpontosítanak, elkülönítve például a tervezőgrafikái szolgáltatásokat és az ipari formatervezést. Ugyanakkor, a változó piaci feltételekhez és igényekhez alkalmazkodva ezek a szervezetek is egyre inkább multidiszciplinárissá válnak. Számos tagországban találhatók olyan kereskedelmi szövetségek (trade association), amelyek jellemzően a design vállalkozásokat és nem magukat a tervezőket képviselik. Általánosságban véve a szakképzett európai tervezők a design-szolgáltatásokat nyújtó szaktanácsadási szektorban külsős tanácsadóként vagy valamilyen design tevékenység mellett elkötelezett közép- és nagyvállalkozás alkalmazásában álló in-house tervezőként tevékenykednek. Az európai design szakmai és kereskedelmi szövetségeken kívül a legtöbb tagország támogatja az adott ország gazdasági illetve kulturális minisztériuma által finanszírozott nemzeti és/vagy regionális designpromóciós szervezeteket is, amelyek a design népszerűsítésének látható arcát nemzeti és regionális szinten képviselik. Tevékenységük között szerepel az adott országban vagy régióban tervezett termékek és szolgáltatások nemzetközi promóciója; a design szerepének népszerűsítése a helyi ipar és közszféra szereplői körében; országos illetve nemzetközi design és design management díj programok lebonyolítása, valamint partnerségi projektek létrehozása a design közszférába és a kormányzatba való beágyazását ösztönző új programok támogatására. Ezen aktorok közül sokan jelenleg is részt vesznek az Európa design kompetenciáját előmozdító európai programokban. Néhány tagország mint például Bulgária, Ciprus, Málta és Románia még nem rendelkezik nemzeti szintű design képviselettel. Ezen problémára megoldása érdemben ösztönözhetné az egyenlő esélyek megteremtését az európai szintű design érdekképviselet területén. Több mint húsz tagország több mint negyven designt promóciós szervezete illetve design szakmai és kereskedelmi szövetsége tagja az Európai Design Szövetségek Irodájának (BEDA). Az 1969-ben alapított BEDA tagszervezetei képviseletében egyedülálló módon közvetíti a design fontosságát mind az Európai Bizottság, mind más európai intézmények felé. Az európai design térképen három további szervezetet érdemes megemlíteni: ezek a designkutatás promóciójával és fejlesztésével foglalkozó, régi múltra visszatekintő Design Research Society; az egyetemes tervezés (design for all) elvét népszerűsítő 23 európai ország 33 tagszervezetét tömörítő EIDD Design for All Europe, valamint a design kutatókból álló hálózata, a European Academy of Design, amely 1995 óta ad otthont designkutatási konferenciáknak egész Európában. Végül pedig nem szabad megfeledkeznünk az egész Európára kiterjedő design iskolák hálózatáról sem. A fent említett számos szervezet az európai design erős stratégiai erőforrása, különösen mivel hathatós támogatást biztosíthatnak az ebben a jelentésben megfogalmazott javaslatok jövőbeli megvalósításához. Három kulcsfontosságú kihívás A mai designtérkép az európai gazdasági tevékenységnek még csak merő töredékét képviseli, ha figyelembe vesszük azt, hogy az európai gazdaság igazi hajtóerejét jelentő nagyvállalatok valamint a 23 millió kis- és középvállalkozás nagy többsége a design innovációs erejének kiaknázása révén előnyhöz jutna. A design szerepének népszerűsítése és a design értékek iránti új megközelítés azokban az európai vállalkozásokban szükséges, amelyek még nem ismerték fel a designban rejlő lehetőségeket az intelligens, fenntartható és befogadó növekedés elérésére. 10
11 A design aktualitásának és értékeinek új megközelítésére az európai közszférában működő szervezetekben szintén szükség van, ugyanúgy, mint az európai szakpolitika-alkotásban, valamint az iskolákban, egyetemeken és a szakképzés területén, illetve a kutatói közösségekben és a kormányzati szférában. A Design Vezetőtestület három olyan kulcsfontosságú kihívást jelölt meg, amelyek révén a design szerepe Európában pozícionálható, érvényesíthető és fokozható. Első kihívás: az európai design innováció pozicionálása a globális színtéren Több szektor vonatkozásában a világszínvonalú design szolgáltatások terén Európa nemzetközi szinten már számos területen vezető szerepet játszik. Az olyan nagyvárosok, mint Barcelona, London, Milánó és Párizs nemzetközileg elismert design kiválósági központok, legyen szó akár a divatról, termékekről, márkákról vagy a várostervezésről. Ugyanakkor hatalmas különbségek jelentkeznek az EU vezető és egyéb régiói között, amely felveti a felhasználó-központú tervezés hajtóerejeként értelmezett design jóval szélesebb körű európai alkalmazásának szükségességét. E cél elérése révén amely útjában jelenleg még számos akadály áll Európa megerősíthetné és megtarthatná vezető pozícióját. Európa szintén globális vezető szerepre törhet a 21. századi design innovációs politika megalkotásával, habár ennek megvalósítása még számos tennivalót kíván. Fontos célkitűzés az európai design megfelelő világpiaci márkázása (branding), mivel az Európa vezető szerepéről alkotott kép esetleges hanyatlása a növekedésre és a foglalkoztatásra egyaránt negatív hatást gyakorolna. A design üzleti sikerekben játszott szerepét Európában eddig még csak néhány szektorban, korlátozott mértékben ismerték fel. Ezért a design által vezérelt, felhasználó-központú innováció megvalósítása érdekében a designt a termék és szolgáltatásfejlesztésbe integráló új megközelítésekre és partneri kapcsolatokra van szükség. Ennek fontossága még nem általánosan elismert, így a design innovációra gyakorolt stratégiai hatásának nagyobb elfogadottságot kell szerezni a design szélesebb körben való promóciójával és integrációjával, adaptációjával, mint például a design értékteremtő erejét a gyakorlatban szemléltető sikeres tapasztalatok bemutatásával. A mai köztudatban a design egyéni, individualisztikus jellege dominál, miközben az innováció jelentette komplexitás tisztán multidiszciplináris megközelítést követel. Az ember-központú designban a fogyasztók és az állampolgárok egyre növekvő szerepet kapnak a termék- és szolgáltatásfejlesztés teljes folyamatában, a gyártók felé az adott terméke vagy szolgáltatás teljesítményére illetve minőségére vonatkozó tett visszacsatolási hurok (feedback loop) révén. Ahhoz, hogy a design új értelmezése amely szerint a design az innováció ember-központú eszköze egész Európában általánosan elfogadottá váljon és megvalósuljon a vállalkozások és szervezetek körében hatalmas változásra van szükség, és ennek elérése csak a radikális szemléletváltás és megközelítés által válhat valóra. 11
12 Második kihívás: A design beépítése az európai innovációs rendszerbe Az Európai Uniónak lehetősége van újragondolni az innováció ökológiáját, amely által világossá válhat az, hogy a design mint értékteremtő hogyan illeszkedik az innovációs folyamatokba. Hatékonyabb együttműködésre van szükség a kutatóintézetek, a design-intenzív iparágak és a designszektor között. Jelenleg a tervezők nem vállalnak hathatós szerepet az innovációpolitikai vitákban, és nem képviseltetik magukat az európai innovációs politika megalkotásában. Ma a design mint az innováció felhasználó-központú hajtóereje nem kap elegendő elismerést az EU kutatás-fejlesztési és innovációs programjaiban. Az európai technológiai és innovációs központok a k+f eredmények terjesztésének hatékony csatornái, főként a kis- és középvállalkozások felé, viszont ma Európában hiányzik az ipar és a közszféra számára designszolgáltatásokat nyújtó fejlesztőközpontok létrehozásának igénye. Ezek a központok lehetőséget biztosíthatnának az állampolgárok, az üzleti szereplők és a közszféra közötti partneri kapcsolatok kialakítására, amelyek révén teljes mértékben kiaknázható lenne a design ember-központú innováció fejlesztésében rejlő lehetősége. Ennek ellenére, jelenleg nem létezik olyan stratégia amelynek segítségével ilyen központokat kijelölni vagy fejlesztésüket befektetésekkel támogatni lehetne. Nincs elegendő számú inkubátor (vagy más mechanizmusok) amelyek stratégiai kompetenciájuk és a szükséges helyi tudásuk révén hatékonyan összekötők lehetnének a design ügynökségek valamint azon vállalkozások illetve a közszféra szervezetei között, amelyek design-intenzív szolgáltatásokra tartanak igényt. A mai Európában a design-intenzív szolgáltatásokra számot tartó vállalkozások és közszervezetek összeköttetésének eszközei továbbra is alulfejlettek. Az ember-központú innováció nagyobb mértékű felhasználása növeli a design-intenzív szolgáltatások iránti igényt. Ugyanakkor, jelenlegi struktúrájukat tekintve Európa design iparágaiban főként kis- és mikrovállalkozások működnek, amelyek a radikálisan megnövekedett igény kielégítéséhez nem rendelkeznek sem elegendő kapacitással sem a szükséges erőforrással. Ezért a design szektorban is foglalkozni kell a skálázhatóság problémájával. A terméktervezésen kívül a design nem kap elegendő elismerést az olyan üzleti folyamatok és/vagy szolgáltatások újratervezésének stratégiai eszközeként sem, amelyek összetett kérdésekre innovatív megoldásokat képesek adni. Szükség van a design szélesebb körű megközelítésére, amely révén hozzáadott értéket hozhat létre a közszférában, ezzel ösztönözve az innovatív és gazdaságilag fenntartható megoldásokat. Valójában a közszféra szakpolitikaalkotói nem kapnak elég tájékoztatást a cégek által alkalmazott design üzleti teljesítmény növelésére gyakorolt hatásáról, hogy ezáltal ösztönözzék az iparban alkalmazott design módszerek terjesztését és ezeknek a design által vezérelt, felhasználó-központú szakpolitikaalkotásba való integrálását. Továbbá, korunkban a digitális hálózatok és kommunikációs technológiák nagy iramú fejlődése ugyanolyan forradalmi hatással bír a társadalomra, mint ahogy a villamos áram és a közlekedés fejlődése egy évszázaddal ezelőtt. A digitalizáció designra gyakorolt hatása két nagy kategóriába osztható: a termelő és a fogyasztó közötti értékláncban történő változásokra, illetve a munkafolyamatokban az új eszközök alkalmazása révén kialakult változásokra, amely eredményeként a terméktervezés, a termelés és a felhasználó közötti hagyományosan fennálló határok egyre inkább összemosódnak. Az internet és a társadalmi médiák aktív használata nemcsak a digitális alkotások terjesztését könnyíti meg, hanem lehetővé teszi a termékek és szolgáltatások együtt-tervezését (co-design), amelybe a felhasználók a folyamat kezdetétől bekapcsolódhatnak. Európa szerte szükség van a digitális technológiák magasabb szintű elsajátítására, amely által erősíthetők az innovációhoz való design által vezérelt, felhasználóközpontú megközelítések. 12
13 Az aktív állampolgárság hagyományosan európai tradíciója magában foglalja az állampolgárok közszolgáltatások tervezésébe való részvételét. Az együtt-tervezési módszerek biztosíthatják azt, hogy a közszolgáltatások érthetők, átláthatók és hozzáférhetők legyenek. Ugyanezen módszerek szintén megteremthetik a valós igényekre épülő új szolgáltatások fejlesztésének alapját. Jelenleg azonban az európai intézmények és állampolgárok nem rendelkeznek az ennek megvalósításához szükséges eszközrendszerrel és módszerekkel, amely súlyosan hátráltatja a felhasználók és a közszolgáltatások alkotói közötti jelentőségteljes kölcsönhatást segítő együtttervezési módszerek bevezetését. Harmadik kihívás: a 21. századnak megfelelő európai designkompetenciák és tudás megteremtése Az európai állampolgárok design írástudásának növeléséhez és elmélyítéséhez szükséges befektetés valamint a design alapkutatás megfelelő anyagi támogatása nélkül a design új versenyelőnye nem valósulhat meg. A néhány EU tagországban található kivételtől eltekintve a designnal és tervezési folyamattal kapcsolatos képességek, kompetenciák és tudás nincsenek kellően beágyazva az európai oktatási rendszerbe. A design fogalmának legtágabb értelmezése az európai állampolgárok számára még nem vált kulcsfontosságú, beépült tudássá és tapasztalattá. Az alacsony design írástudás korlátozza Európa átfogóbb innovációs potenciálját most és a jövőben egyaránt. A cégek a kutatás-fejlesztésbe hajlandóak befektetni, a designkutatásba viszont már kevésbé. A legtöbb tagországban hiányzik az alapkutatás közfinanszírozása, annak ellenére, hogy gyakorlati jellege miatt a design kutatás az alkalmazott kutatás releváns területe. Jelenleg a designkutatás nincs elég közeli kapcsolatban egyéb szakterületekkel, amikor a designban rejlő lehetőségeknek az európai innováció érdekében történő kiaknázása multidiszciplináris megközelítést követelne. A multidiszciplináris szemlélet kialakulásához olyan kompetenciákra lenne szükség, amelyek Európában jelenleg nem kerülnek széles körű terjesztésre. Minden designnal kapcsolatos kérdés egy összetett és egymással összekapcsolt ökoszisztéma része, amelyben a legkülönbözőbb tényezők társadalmi, személyes, gazdasági, kulturális, technológiai, fiziológiai és politikai fontos szerepet játszanak. A más tudományterületekkel való kölcsönhatás révén a designkutatás új és innovatív megoldásokhoz vezethet. Ezek közé a területek közé tartoznak a technológiai és viselkedéstudományok, az új anyagok tudománya, a gazdaságtudományok, az IKT és a kulturális tanulmányok. Tettekre van szükség ahhoz, hogy a designkutatás újabban megjelenő értelmezései és az új multidiszciplináris szemlélet hozzájárulhasson a designviselkedés és gyakorlat Európa kutatási menetrendjébe történő integrálásához. Amennyiben Európa versenyképes kíván maradni, elengedhetetlen a design írástudás szélesebb körben és magasabb szinten történő fejlesztése, valamint a design kutatás nagyobb elismerése és alkalmazása. 13
14 Az európai design innovációs stratégia jövőképe 2020-ban a design szervesen beépül az európai innovációs rendszerbe és jelentős tényezőként szerepel a nagyobb jólétet és versenyképességet biztosító fenntartható növekedés ösztönzésében. Az európai társadalmakban és gazdaságokban meghatározóvá válik a fejlett design innovációs magatartás és gyakorlat és ez alapvetően hozzájárul az életminőség javításához. Kiemelt jellemzők: // A FELELŐS európai design a legtöbb vállalkozásban központi szerepet játszik a stratégiai döntéshozatalban, különösen a kis- és középvállalkozások valamint a kreatív szektoron kívül eső hagyományos cégek esetében. // AZ EURÓPAI vállalkozásokban és szervezetekben megvalósul a design fenntartható növekedés elveiben gyökerező szisztematikus és stratégiai alkalmazása, amely hozzájárul a társadalmi és környezeti jóléthez, miközben új távlatokat és piaci lehetőségeket teremt mind helyi, mind globális viszonylatban. // SZÁMOS cég (ipari) termelését visszahelyezi Európába és ezáltal hozzájárul a magas szinten képzett munkavállalók tagállambéli foglalkoztatásához. A gazdaság minden szektorában számos vállalkozás és szervezet alkalmaz innovatív nyílt design módszereket. // A DESIGN a vállalkozások és befektetők által elismert fontos szellemi értékként és a vállalkozások számára kézzelfogható értékként szerepel. // A DESIGN jelenléte a közszférában hozzájárul a felhasználó- és környezetbarát illetve a gazdaságilag felelős és mindenki számára elérhető közszolgáltatások gyors fejlődéséhez. // A DESIGN az európai, nemzeti, regionális és helyi szintű politikában egyaránt érvényesül a komplex helyi és globális feladatok megoldásában, és ezáltal hozzájárul a jobb életminőséghez. // EURÓPA nemzetközi szinten design gazdaságként/társadalomként ismert és elismert. A jövőképet meghatározó európai értékek Az ökológiailag és társadalmilag felelős, ember-központú termékek és szolgáltatások az európai gazdaság egyik erősségét jelentik. A globális piacok elismerik, igénylik és használják az ökológiailag és társadalmilag felelős valamint ember-központú termékeket és szolgáltatásokat, így Európa design innovációs kompetenciája révén a gyorsan változó és kiélezett versenyben működő piaci környezetben is nő az európai ipar versenyképessége. A gazdasági bizonytalanság a termék és szolgáltatásfejlesztés terén új megközelítésekre ösztönöz, valamint arra, hogy a gyártási folyamatok megfeleljenek az ökológiai és társadalmilag felelős fejlődés alapelveinek. A Design Vezetőtestület munkáját a kulturális, társadalmi és gazdasági értékek szem előtt tartásával végezte. Ezek az értékek a következők: 1. Kulturális identitás a sokféleség és a felelős európai identitás elismerése; az egyedülálló európai kulturális kontinuitás és örökség értékeinek kihasználása; az egymást kiegészítő területek közötti szinergiák létrehozása. 2. Minőség az esélyegyenlőség által (Quality of opportunity) a szociális egyenlőség kiaknázása az intelligens, fenntartható és befogadó növekedésért Európa szerte; a kiválóságra való folyamatos törekvés. 3. Felelős gazdaság felelős erőforrás-kezelés; hatékonyság; felelős intézkedések és felelősségvállalás; társadalmi felelősségvállalás a vállalkozásokban; etika és bizalom; professzionalitás; jólét; közösség. 14
TÁMOP 4. 2. 1 Projekt. Javaslat Regionális Technológiatranszfer Hálózat Működési Rendszerére
TÁMOP 4. 2. 1 Projekt Javaslat Regionális Technológiatranszfer Hálózat Működési Rendszerére Innotét Kft. 3519 Miskolc, Hattyú út 12 2009. december 20. TARTALOMJEGYZÉK 1. Bevezető...1 2. Az innovációt segítő
KÖZIGAZGATÁSI SZAKVIZSGA
Nemzeti Közszolgálati Egyetem KÖZIGAZGATÁSI SZAKVIZSGA GAZDASÁGI IGAZGATÁS Jegyzet Budapest, 2014 NEMZETI KÖZSZOLGÁLATI EGYETEM Gazdasági igazgatás A tananyagot megalapozó tanulmány megalkotásában közreműkött:
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1295/2013/EU RENDELETE
2013.12.20. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 347/221 AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1295/2013/EU RENDELETE (2013. december 11.) a Kreatív Európa program (2014 2020) létrehozásáról és az 1718/2006/EK,
Szeged Megyei Jogú Város Smart City Jövőkép és Koncepció
Szeged Megyei Jogú Város Smart City Jövőkép és Koncepció Verzió: 2.0 Készítette: Clarity Consulting Kft. Készült: 2016. február 17. 1/172 Tartalomjegyzék VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓ... 5 1. BEVEZETÉS... 7 1.1.
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.10.17. COM(2013) 713 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK Éves jelentés az Európai Unió 2012. évi kutatási és technológiafejlesztési tevékenységéről
A szöveg jelenlegi formájában mindössze lehetséges nyelvi fenntartásokkal valamennyi delegáció számára elfogadható.
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA Brüsszel, 2010. október 22. (29.10) (OR. en) 14948/10 EDUC 175 SOC 658 FELJEGYZÉS Küldi: a Tanács Főtitkársága Címzett: az Állandó Képviselők Bizottsága (I. rész)/a Tanács Előző
Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzata
Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzata Szombathely város Információs Gazdaság Stratégiája és a stratégia megvalósítását támogató eszközrendszer Az Információs Gazdaság Stratégia készítési projekt
Európa 2020. Rövid összefoglaló az EFOP, GINOP és Horizon2020 programokról
Európa 2020 Rövid összefoglaló az EFOP, GINOP és Horizon2020 programokról Készítette: Letenyei Katalin Orsolya Seper Vivien Sinkó Lilla Simon Dorottya Siska Enikő Tamándl László Trencsényi Tibor 1 1. Az
Fejér megye szakképzés-fejlesztési koncepciója 2013-2020. A FMFKB által 2013. május 29-én elfogadott koncepció 2015. évi felülvizsgálata
Fejér megye szakképzés-fejlesztési koncepciója 2013-2020 A FMFKB által 2013. május 29-én elfogadott koncepció 2015. évi felülvizsgálata Fejér Megyei Fejlesztési és Képzési Bizottság 2015. november 10.
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA. Brüsszel, 2007. március 15. (20.03) (OR. en) 7456/07
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA Brüsszel, 2007. március 15. (20.03) (OR. en) 7456/07 ECOFIN 118 UEM 80 SOC 102 AG 17 COMPET 75 RECH 77 ENER 96 MI 66 IND 27 EDUC 48 ENV 149 TRANS 91 FELJEGYZÉS Küldi: Címzett: Tárgy:
A szociális partnerek mint kedvezményezettek
A szociális partnerek mint kedvezményezettek Az Európai Szociális Alap által nyújtott támogatás a szociális partnerek részére a 2007 2013. időszakban 1. Bevezetés A szociális partnerek fogalmának meghatározása
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE ELECTRA : egy versenyképes és fenntartható elektronikai iparért az Európai Unióban
HU HU HU AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 2009.10.29. COM(2009)594 végleges A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE ELECTRA : egy versenyképes és fenntartható elektronikai iparért az Európai Unióban HU HU A BIZOTTSÁG
VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓ
VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓ Az EU kulturális stratégiájához fűződő külkapcsolati politikai érdekek az európai uniós külső fellépés összes prioritását felölelik. Míg a kultúrák közötti párbeszéd nélkülözhetetlen
2011-2013. Készíttette: INNOVA Észak-Alföld Regionális Fejlesztési és Innovációs Ügynökség Nonprofit Kft. 4031 Debrecen, Kürtös u. 4.
Észak-Alföldi Regionális Innovációs Stratégia 2011-2013 Készíttette: INNOVA Észak-Alföld Regionális Fejlesztési és Innovációs Ügynökség Nonprofit Kft. 4031 Debrecen, Kürtös u. 4. telefon:52/880-250 e-mail:
Élelmiszer az Életért. Európai Technológiai Platform. Megvalósítási Terv
Élelmiszer az Életért Európai Technológiai Platform Megvalósítási Terv Magyar nyelvű kivonat Készült Az NKTH támogatásával Bevezetés Összefoglaló A mintegy 3,8 millió embert foglalkoztató élelmiszer és
A.../2015 (V..) KGY. határozat melléklete SOPRON MEGYEI JOGÚ VÁROS INTEGRÁLT TERÜLETI PROGRAMJA 2014-2020 Cím Sopron Megyei Jogú Város Integrált Területi Programja Verzió 2.0 MJV közgyűlési határozat száma
FELHÍVÁS. A térségi gazdasági környezet, valamint a foglalkoztatást növelő önkormányzati gazdaságfejlesztési projektek megvalósítására Pest megyében
FELHÍVÁS A térségi gazdasági környezet, valamint a foglalkoztatást növelő önkormányzati gazdaságfejlesztési projektek megvalósítására Pest megyében A felhívás címe: Az üzleti infrastruktúra fejlesztésének
WEKERLE TERV. A magyar gazdaság Kárpát-medencei léptékű növekedési stratégiája
WEKERLE TERV A magyar gazdaság Kárpát-medencei léptékű növekedési stratégiája Tartalom 1. A Wekerle Terv háttere... 2 2. Célrendszer... 6 2.1. Infrastruktúra összehangolása a Kárpát-medencében... 9 2.2.
A korszerű közlekedési árképzési rendszerek hazai bevezetési feltételeinek elemzése
A korszerű közlekedési árképzési rendszerek hazai bevezetési feltételeinek elemzése Készítette: Dr. Tánczos Lászlóné és Dr. Bokor Zoltán Absztrakt Az EU Közös Közlekedéspolitikáját tartalmazó Fehér Könyv,
ERASMUS MINDENKINEK (2014 2020)
BELSŐ POLITIKÁK FŐIGAZGATÓSÁGA B TEMATIKUS OSZTÁLY: STRUKTURÁLIS ÉS KOHÉZIÓS POLITIKÁK ERASMUS MINDENKINEK (2014 2020) ÖSSZEFOGLALÁS Tartalom A javasolt Erasmus mindenkinek program (2014 2020) célja, hogy
UNIÓS BELSŐ POLITIKÁK FŐIGAZGATÓSÁGA B. TEMATIKUS FŐOSZTÁLY: STRUKTURÁLIS ÉS KOHÉZIÓS POLITIKÁK REGIONÁLIS FEJLESZTÉS
UNIÓS BELSŐ POLITIKÁK FŐIGAZGATÓSÁGA B. TEMATIKUS FŐOSZTÁLY: STRUKTURÁLIS ÉS KOHÉZIÓS POLITIKÁK REGIONÁLIS FEJLESZTÉS A STRUKTURÁLIS ALAPOK, VALAMINT AZ ÁLTALÁNOS (GAZDASÁGI) ÉRDEKŰ SZOLGÁLTATÁSOK NYÚJTÁSA
A NYÍREGYHÁZI CIVIL FÓRUM STRATÉGIÁJA
A NYÍREGYHÁZI CIVIL FÓRUM STRATÉGIÁJA Nyíregyháza, 2010. május Készült a Felső-Tisza Alapítvány megbízásából. Szerkesztette: Filepné dr. Nagy Éva Katona Mariann Tóth Miklós Lezárva 2010. május 31-én. Nyíregyháza,
Információbiztonsági jogi ismeretek vezetőknek
Nemzeti Közszolgálati Egyetem Vezető- és Továbbképzési Intézet DR. BODÓ ATTILA PÁL (szerk.) Információbiztonsági jogi ismeretek vezetőknek Budapest, 2014 A tananyag az ÁROP 2.2.21 Tudásalapú közszolgálati
HAJDÚSZOBOSZLÓ VÁROS Településfejlesztési koncepciója
Egyeztetési dokum entáció: 2015. május 26. HAJDÚSZOBOSZLÓ VÁROS Településfejlesztési koncepciója Készült a Hajdúszoboszló Város Önkormányzatának megbízásából 2015. május C Í V I S T E R V VÁROSTERVEZŐ
FELHÍVÁS. a közszolgálati szakemberek kompetenciafejlesztését célzó kiemelt projekt megvalósítására. A Felhívás címe:
FELHÍVÁS a közszolgálati szakemberek kompetenciafejlesztését célzó kiemelt projekt megvalósítására A Felhívás címe: A jó kormányzást megalapozó közszolgálat-fejlesztés A Felhívás kódszáma: KÖFOP-2.1.2-VEKOP-15
Megbízó Miskolc Kistérség Többcélú Társulása. Megrendelő Káli Sándor elnök. Készítették
Miskolci Kistérség Többcélú Társulása Stratégiai és Operatív Program (2007-2013) Megbízó Miskolc Kistérség Többcélú Társulása Megrendelő Káli Sándor elnök Készítették Dr. Hitesy Ágnes projektvezető HBH
JÁNOSHALMA VÁROS TELEPÜLÉSFEJLESZTÉSI KONCEPCIÓJA. Projekt azonosító: DAOP-6.2.1/13/K-2014-0002
JÁNOSHALMA VÁROS TELEPÜLÉSFEJLESZTÉSI KONCEPCIÓJA Projekt azonosító: DAOP-6.2.1/13/K-2014-0002 JÁNOSHALMA VÁROS TELEPÜLÉSFEJLESZTÉSI KONCEPCIÓJA 2015 Készült: Belügyminisztérium megbízásából Projekt azonosító:
FELHÍVÁS. a közszolgálati szakemberek kompetenciafejlesztését célzó kiemelt projekt megvalósítására. A felhívás címe:
FELHÍVÁS a közszolgálati szakemberek kompetenciafejlesztését célzó kiemelt projekt megvalósítására A felhívás címe: A jó kormányzást megalapozó közszolgálat-fejlesztés A felhívás kódszáma: KÖFOP-2.1.2-VEKOP-15
Dr. Nagy Henrietta egyetemi docens, dékánhelyettes SZIE GTK RGVI
Dr. Nagy Henrietta egyetemi docens, dékánhelyettes SZIE GTK RGVI Alapja: nemzeti stratégiai jelentések Cél: nemzeti szinten javítani az átláthatóságot, ösztönözzék az elszámoltathatóságot Az aktív végrehajtás
A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.1.29. COM(2016) 32 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK az élelmiszer-ellátási lánc vállalkozások közötti, tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól
MultiContact. Helyi foglalkoztatási kezdeményezések ösztönzése a Derecske-Létavértesi Kistérségben (ROP 3.2.1 2004-09-0002/37) 2006. november 30.
DERECSKE-LÉTAVÉRTESI KISTÉRSÉG FOGLALKOZTATÁSI STRATÉGIÁJA (2007-2010) A stratégia a Regionális Fejlesztés Operatív Program keretében elnyert Helyi foglalkoztatási kezdeményezések ösztönzése a Derecske-Létavértesi
1. Vezetői összefoglaló Terjedelme: legfeljebb 2 oldal. 1.1 A Helyi Vidékfejlesztési Stratégia jövőképe 1.2 Főbb célkitűzések
1. Vezetői összefoglaló A Vezetői összefoglaló a HVS felülvizsgálati folyamatának és tartalmának rövid összegzése. Felidézi a HVS hez megfogalmazott Jövőképet, majd röviden indokolja a felülvizsgálat szükségességét,
94. plenáris ülés 2012. február 15 16. A Régiók Bizottsága VÉLEMÉNYE
94. plenáris ülés 2012. február 15 16. CIVEX-V-020 A Régiók Bizottsága VÉLEMÉNYE A TÖBBSZINTŰ KORMÁNYZÁS EURÓPAI KULTÚRÁJÁNAK KIALAKÍTÁSA: A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA FEHÉR KÖNYVÉNEK NYOMON KÖVETÉSE A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA
Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program
Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program 3.0 verzió (munkaközi változat) Operatív Program Tervezés 2014-2020 A Bizottság 2013. május 21 OP sablon verziója alapján. A SA alapokra vonatkozó operatív
ÚtMUtAtÓ A VÁROSI HelYek kialakításához. közös Stratégia 3.3 Akció
ÚtMUtAtÓ A VÁROSI HelYek kialakításához közös Stratégia 3.3 Akció A szerző: Prof. Richard Stiles, Város- és Tájépíteszeti Intézet Műszaki Egyetem, Bécs Ez a tanulmány hat különálló munkadokumentum alapján
A Kutatás-fejlesztési Minősítési Eljárás Módszertani Útmutatója
A Kutatás-fejlesztési Minősítési Eljárás Módszertani Útmutatója Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala 2012. szeptember 1 Tartalomjegyzék 1. FEJEZET: A kutatás-fejlesztési minősítési eljárás innovációs rendszerben
Római Nyilatkozat. Jövőkép a tengerekkel és óceánokkal foglalkozó tudomány számára:
Római Nyilatkozat Jövőkép a tengerekkel és óceánokkal foglalkozó tudomány számára: Hathatós eredmények, globális vezető szerep és fenntartható kék növekedés Európának Európa kezd kilábalni a közelmúlt
centrope Regionális Fejlődési Jelentés 2012 Projekt-összefoglaló és következtetések
centrope Regionális Fejlődési Jelentés 2012 Projekt-összefoglaló és következtetések Bevezető Ez a regionális fejlődési jelentés a centrope regionális fejlődés-monitoring kísérleti projekt harmadik és egyben
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, XXX COM(2012) 148 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK a mezőgazdasági
SZENT ISTVÁN EGYETEM GÖDÖLLŐ. DOKTORI (PhD) ÉRTEKEZÉS - TÉZISFÜZET
SZENT ISTVÁN EGYETEM GÖDÖLLŐ GAZDÁLKODÁS ÉS SZERVEZÉSTUDOMÁNYOK DOKTORI ISKOLA DOKTORI (PhD) ÉRTEKEZÉS - TÉZISFÜZET A MINŐSÉG- ÉS BIZTONSÁGMENEDZSMENT SZEREPÉNEK ÉS HATÉKONYSÁGÁNAK ÖKONÓMIAI VIZSGÁLATA
Az Európai Területi Együttműködés célkitűzés programjai... 3 Közép-Európai transznacionális program... 3 Dél-Kelet-Európai transznacionális
HÍRLEVÉL A TERÜLETI EGYÜTTMŰKÖDÉSI ÉS KÖZÖSSÉGI PROGRAMOKRÓL 2013. SZEPTEMBER Az Európai Területi Együttműködés célkitűzés programjai... 3 Közép-Európai transznacionális program... 3 Dél-Kelet-Európai
Az EU Strukturális Alapjai által finanszírozott programok értékelésének módszertana. MEANS füzetek 1999.
Európai Bizottság * XVI. Főigazgatóság Az EU Strukturális Alapjai által finanszírozott programok értékelésének módszertana MEANS füzetek 1999. V. kötet A közösségi politikai prioritásokra gyakorolt hatások
E-KORMÁNYZAT STRATÉGIA ÉS PROGRAMTERV
E-KORMÁNYZAT STRATÉGIA ÉS PROGRAMTERV 2003. szeptember 16. Tervezet! Miniszterelnöki Hivatal Elektronikus Kormányzat Központ TARTALOM TARTALOM... 2 1. PREAMBULUM... 4 1.1. A stratégiaalkotás célja... 4
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2012.9.26. COM(2012) 537 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A kulturális
Zirc város integrált településfejlesztési stratégiája
Zirc város integrált településfejlesztési stratégiája II. STRATÉGIA KDOP-6.2.1/K-13-2014-0002 Közép-Dunántúli Operatív Program Fenntartható településfejlesztés a kis- és középvárosokban Integrált Településfejlesztési
Budaörs Város Önkormányzata BUDAÖRS VÁROS IFJÚSÁGPOLITIKAI KONCEPCIÓJA 2011-2021
Budaörs Város Önkormányzata BUDAÖRS VÁROS IFJÚSÁGPOLITIKAI KONCEPCIÓJA 2011-2021 1. BEVEZETÉS... 4 1.1. AZ ÖNKORMÁNYZATOK IFJÚSÁGPOLITIKAI FELADATAI... 4 1.1.1. Európai Ifjúságpolitika...4 1.1.2. Nemzeti
Az INNO-FOOD SEE project bemutatása
Az INNO-FOOD SEE project bemutatása Innovációt támogató mechanizmusok kiépítése és a figyelem felhívása az élelmiszer-ipari innováció és KTF potenciáljára a délkelet-európai területen SEE/B/0028/1.3/X
J/3359. B E S Z Á M O L Ó
KÖZBESZERZÉSEK TANÁCSA J/3359. B E S Z Á M O L Ó az Országgyűlés részére a Közbeszerzések Tanácsának a közbeszerzések tisztaságával és átláthatóságával kapcsolatos tapasztalatairól, valamint a 2006. január
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1290/2013/EU RENDELETE
2013.12.20. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 347/81 AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1290/2013/EU RENDELETE (2013. december 11.) a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram (2014 2020) részvételi
TELEPÜLÉSFEJLESZTÉSI KONCEPCIÓ
MEGBÍZÓ: ÚJHARTYÁN VÁROS ÖNKORMÁNYZATA 813/2013.Ujhartyan_Tfk_Its MUNKACÍM: ÚJHARTYÁN VÁROS TELEPÜLÉSFEJLESZTÉSI KONCEPCIÓJA (TFK) ÉS INTEGRÁLT VÁROSFEJLESZTÉSI STRATÉGIÁJA (ITS) DOKUMENTÁCIÓ CÍM: TELEPÜLÉSFEJLESZTÉSI
Kutatási infrastruktúrák Magyarországon
2. sz. melléklet Kutatási infrastruktúrák Magyarországon Az európai, adott esetben a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma (European Strategy Forum on Research Infrastructures, ESFRI) Útitervében
A BARANYA MEGYEI TERÜLETFEJLESZTÉSI KONCEPCIÓ
A BARANYA MEGYEI TERÜLETFEJLESZTÉSI KONCEPCIÓ TÁRSADALMI, GAZDASÁGI ÉRTÉKELÉSE Készült a területfejlesztési koncepció, a területfejlesztési program és a területrendezési terv tartalmi követelményeiről,
Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS..././EU RENDELETE AZ IDEGENFORGALOMRA VONATKOZÓ EURÓPAI STATISZTIKÁKRÓL. (EGT-vonatkozású szöveg)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2010.3.29. COM(2010)117 végleges 2010/0063 (COD) Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS..././EU RENDELETE AZ IDEGENFORGALOMRA VONATKOZÓ EURÓPAI STATISZTIKÁKRÓL (EGT-vonatkozású
II. A rendelkezésre álló pénzügyi források és azok megoszlása
MINISZTERELNÖKI HIVATAL MAGYAR TUDOMÁNYOS AKADÉMIA M E G Á L L A P O D Á S I. Preambulum A Magyar Köztársaság Kormánya és a Magyar Tudományos Akadémia között 2003. május 5- én, a stratégiai kutatások megvalósításáról
Útmutató a kis- és középvállalkozások (kkv-k) képzéseihez
Útmutató a kis- és középvállalkozások (kkv-k) képzéseihez Európai Bizottság Ez a publikáció az Európai Unió foglalkoztatási és társadalmi szolidaritási programja (PROGRESS 2007 2013) támogatásával valósult
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2012.11.30. COM(2012) 739 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK a Görögországnak a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint Görögországnak a túlzott
SZABOLCS-SZATMÁR-BEREG MEGYE ERŐFORRÁS FEJLESZTÉSI STRATÉGIÁJA
SZABOLCS-SZATMÁR-BEREG MEGYE ERŐFORRÁS FEJLESZTÉSI STRATÉGIÁJA 2015 STRATÉGIAI TANULMÁNY SZABOLCS-SZATMÁR-BEREG MEGYEI FEJLESZTÉSI CÉLJAINAK ÖSSZEHANGOLÁSÁRA (TÁMOP-7.2.1-11/K-2015) SZABOLCS-SZATMÁR-BEREG
A Bessenyei György Gimnázium és Kollégium. Minő ségirányítási Programja
Vezessétek elméinket a szép tudományoknak és a bölcsességek fényes napjára, hadd lássuk meg ott: Micsoda az ember! (Bessenyei György) A Bessenyei György Gimnázium és Kollégium Minő ségirányítási Programja
AZ EMBERKÖZPONTÚ CSELEKVÉSI MODELL. 2.2. TÁBLÁZAT Az emberközpontú modell fő hangsúlyai
AZ EMBERKÖZPONTÚ CSELEKVÉSI MODELL Az emberközpontú modell több egymáshoz kapcsolódó iskolafejlesztési módszert kísérel meg egy fogalom égisze alatt összefoglalni. [...] Mind súlypontját, mind hatókörét
CÉLZOTT TERMÉKEK ÉS SZOLGÁLTATÁSOK PI- ACI VIZSGÁLATA
Prof. Dr. Piskóti István - Dr. Molnár László - Gulyásné Dr. Kerekes Rita - Dr. Nagy Szabolcs - Dr. Dankó László - Dr. Karajz Sándor - Dr. Bartha Zoltán - Kis-Orloczki Mónika (5. munkacsoport) CÉLZOTT TERMÉKEK
A nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervek első értékelésének nyomon követése
C 76 E/30 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2010.3.25. A megbélyegzés és a társadalmi kirekesztés leküzdése 44. a médiában, az interneten, az iskolákban és a munkahelyeken megszervezendő, a nyilvánosság
ZÖLD KÖNYV. az online szerencsejátékokról a belső piacon. SEC(2011) 321 végleges
HU HU HU EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.3.24. COM(2011) 128 végleges ZÖLD KÖNYV az online szerencsejátékokról a belső piacon SEC(2011) 321 végleges HU HU TARTALOMJEGYZÉK Zöld könyv az online szerencsejátékokról
Az üzleti együttműködés előmozdítása és segítségnyújtás a partnerkereséshez, ideértve a nemzetközi projekt irányítást is
IPOSZ EMBLÉMA EU EMBLÉMA 1 Az üzleti együttműködés előmozdítása és segítségnyújtás a partnerkereséshez, ideértve a nemzetközi projekt irányítást is EU CSATLAKOZÁSRA FELKÉSZÍTŐ PROGRAMOK KISVÁLLALKOZÁSOKNAK
Romák és travellerek a közoktatásban
Romák és travellerek a közoktatásban Az EU tagállamaiban fennálló helyzet áttekintése Összefoglaló EUMC 2006 A jelentés egyes országokra vonatkozó adatait és információit a Rasszizmus és Idegengyűlölet
KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉSI SZERVEK. Operatív Program neve: Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program. Pályázati konstrukció kódja:
A Széchenyi 2020, az Új Széchenyi Terv és a Nemzeti Együttműködési Alap összefoglaló táblázata vállalkozások költségvetési szervek és nonprofit szervezetek részére KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉSI SZERVEK Operatív
A vidéki foglalkoztatás bővítését koordináló Programiroda. Cselekvési Terve. Dr. Kis Zoltán Programiroda vezető. Budapest 2009.
A vidéki foglalkoztatás bővítését koordináló Programiroda Cselekvési Terve Dr. Kis Zoltán Programiroda vezető Budapest 2009. 2 A kormányprogram prioritásai között van a vidéki munkalehetőségek bővítése,
Erdély 2020 a szülőföld EU forrásokra alapozott intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésének közös stratégiai kerete fejlesztési terve
Erdély 2020/Innovatív Erdély pg. 1 of 13 Erdély 2020 a szülőföld EU forrásokra alapozott intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésének közös stratégiai kerete fejlesztési terve Ágazati konzultációs
TELEPÜLÉSFEJLESZTÉSI KONCEPCIÓ
GYŐR MEGYEI JOGÚ VÁROS TELEPÜLÉSFEJLESZTÉSI KONCEPCIÓ 2014-2030 Munkaközi példány (1. változat) GYŐR 2014. JANUÁR KÉSZÍTETTÉK Megbízó: Győr Megyei Jogú Város Önkormányzata 9021 Győr, Városház tér 1. Megbízott:
Útiterv az építőipari képzések fejlesztése érdekében. 2013. május 6.
Útiterv az építőipari képzések fejlesztése érdekében 2013. május 6. Készült: BUILD UP SKILLS HUNGARY (BUSH Projekt) keretében Kidolgozó: ÉMI Nonprofit Kft. Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara Magyar Építőanyagipari
Iroda: 4400. Nyíregyháza, Szegfű u. 54. sz. Iroda: 4400. Nyíregyháza, Szegfű u. 73. Mobil:(06-30) 9358-542 Mobil:(06-30) 606-4245
ETALON 2000 Kft. NYÍRSÉGTERV Kft. Iroda: 4400. Nyíregyháza, Szegfű u. 54. sz. Iroda: 4400. Nyíregyháza, Szegfű u. 73. Mobil:(06-30) 9358-542 Mobil:(06-30) 606-4245 BALKÁN Y VÁROS TE LE P ÜLÉ S FE JLE S
KONCEPCIÓ. Kutatócsoportok együttműködési és szolgáltatásfejlesztési koncepciójának kidolgozása KEIV 2015.
KONCEPCIÓ TÁMOP-4.2.2.D-15/1/KONV-2015-0011 azonosító számú, tárgyú projekt keretén belül Kutatócsoportok együttműködési és szolgáltatásfejlesztési koncepciójának kidolgozása KEIV 2015. 1 A Szent István
EURÓPAI PARLAMENT. Kulturális és Oktatási Bizottság. 2005.07.25. PE 360.307v01-00
EURÓPAI PARLAMENT 2004 ««««««««««««Kulturális és Oktatási Bizottság 2009 2005.07.25. PE 360.307v01-00 MÓDOSÍTÁSOK: 20-108 Jelentéstervezet (PE 350.041v01-00) Doris Pack az Európai Parlament és a Tanács
2008. évi szakmai tevékenységének mérlege
A Magyar Szabadalmi Hivatal 2008. évi szakmai tevékenységének mérlege SAJTÓTÁJÉKOZTATÓ Magyar Szabadalmi Hivatal Budapest, 2009. február 17. www.mszh.hu 1 A Magyar Szabadalmi Hivatal mint a szellemi tulajdon
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.6.6. COM(2014) 332 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK az Európai
BALMAZÚJVÁROSI KISTÉRSÉG
BALMAZÚJVÁROSI KISTÉRSÉG PRIORITÁSOK ÉS PROGRAMOK Készítette: ProKat Mérnöki Iroda Kft. 2010. augusztus 1 TARTALOMJEGYZÉK I. BEVEZETÉS...5 II. HELYZETELEMZÉS KÖVETKEZTETÉSEI...6 1. A helyzetelemzés legfontosabb
Az innováció szerepe az oktatás- kutatás-üzleti szféra közötti szinergiák megteremtésében, támogatások a felsőoktatás részére
Az innováció szerepe az oktatás- kutatás-üzleti szféra közötti szinergiák megteremtésében, támogatások a felsőoktatás részére ELTE Innovációs Nap 2015. 2015. február 26. DR. PALKOVICS LÁSZLÓ felsőoktatásért
(Közlemények) AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK BIZOTTSÁG
2009.5.9. Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 107/1 II (Közlemények) AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK BIZOTTSÁG A Bizottság Közleménye Italok csomagolása, betétdíjas rendszerek
Pedagógiai program. Ózdi József Attila Gimnázium, Szakképző Iskola és Kollégium. 3600 Ózd Bem út 14.
2013 Pedagógiai program Ózdi József Attila Gimnázium, Szakképző Iskola és Kollégium 3600 Ózd Bem út 14. 1 Tartalom 1. AZ ISKOLA NEVELÉSI PROGRAMJA... 3 1.1 A NEVELŐ-OKTATÓ MUNKA PEDAGÓGIAI ALAPELVEI, CÉLJAI,
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 10.11.2005 COM(2005) 551 végleges A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK
Jó gyakorlatok elemzése
Jó gyakorlatok elemzése Jó gyakorlatok: Talentis Program Pannon Egyetem Tudásközpont Vállalkozói Központ Közalapítvány Székesfehérvár Budaörsi Ipari és Technológiai Park Téma: Munkaszakasz: Tevékenység:
Európai Beruházási Bank Csoport. Átláthatósági politika
Csoport Átláthatósági politika 2015. március 2015. március 6. 1 / 17 Tartalomjegyzék 1. Háttérinformációk és a politika célja... 3 2. Vezérelvek... 3 Nyilvánosság... 3 A bizalom biztosítása és az érzékeny
PEDAGÓGIAI PROGRAM 2015.
PEDAGÓGIAI PROGRAM 2015. Székesfehérvár, Munkácsy Mihály utca 10. 1 MOTTÓNK: Félig sem olyan fontos az, mit tanítunk gyermekeinknek, mint az, hogy tanítjuk. Amit az iskolában tanultunk, annak legnagyobb
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.7.9. COM(2013) 513 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A SZERVEZETT
CCI-szám: 2007HU16UPO001. EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT MÓDOSÍTÁS 2011. november
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA ELEKTRONIKUS KÖZIGAZGATÁS OPERATÍV PROGRAM CCI-szám: 2007HU16UPO001 Az Európai Bizottság 2007. augusztus 1-jén kelt, B(2007)3791 számú határozatával elfogadva EGYSÉGES SZERKEZETBE
Közlekedési Program a H2020-ban
1 Közlekedési Program a H2020-ban Bajdor Gyöngy Katalin Horizon 2020 Transport NCP Nemzeti Innovációs Hivatal Győr 2014. március 25 2 3 4 H2020 Transport program fő célkitűzései a) Erőforrás-hatékony közlekedés,
FELHÍVÁS. a helyi gazdaság működését segítő helyi-térségi feltételek biztosítására a megyékben
FELHÍVÁS a helyi gazdaság működését segítő helyi-térségi feltételek biztosítására a megyékben A felhívás címe: Helyi gazdaságfejlesztés A felhívás kódszáma: TOP-1.1.3-15 Magyarország Kormányának felhívása
Magyar Építésügyi Technológiai Platform Stratégiai Kutatási Terv Megvalósítási Terve
Magyar Építésügyi Technológiai Platform Stratégiai Kutatási Terv Megvalósítási Terve Megrendelő: Magyar Építésügyi Technológiai Platform Készült: Az ÉMI Építésügyi Minőségellenőrző Innovációs Nonprofit
A Dél-Dunántúli Régió Információs Társadalom Stratégiája (DD-RITS)
A Dél-Dunántúli Régió Információs Társadalom Stratégiája (DD-RITS) 2005. június 30. Készült: Az Informatikai és Hírközlési Minisztérium támogatásával A Dél-Dunántúli Regionális Fejlesztési Tanács megbízásából
A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.12.9. COM(2015) 633 final A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK Digitális szerződések Európa részére
KERETPROGRAM A KOMPETENCIÁK ÉS KÉPESÍTÉSEK ÉLETHOSSZIG TARTÓ FEJLESZTÉSÉHEZ
Európai Szakszervezeti Szövetség (ETUC) * Európai Gyáriparosok és Munkáltatók Szervezeteinek Szövetsége (UNICE/UEAPME) ** Állami Vállalatok és Közszolgáltató Vállalatok Európai Központja (CEEP) 2002. március
BAKTALÓRÁNTHÁZA VÁROS INTEGRÁLT VÁROSFEJLESZTÉSI STRATÉGIÁJA
BAKTALÓRÁNTHÁZA VÁROS INTEGRÁLT VÁROSFEJLESZTÉSI STRATÉGIÁJA 2010. JANUÁR MEGAKOM Stratégiai Tanácsadó Iroda, 2010. - 1 - BAKTALÓRÁNTHÁZA VÁROS INTEGRÁLT VÁROSFEJLESZTÉSI STRATÉGIÁJA (Az adatgyűjtés lezárva:
A REGIONÁLIS A OPERATÍV PROGRAMOK EREDMÉNYEI
A REGIONÁLIS A OPERATÍV PROGRAMOK EREDMÉNYEI 2007 2011 A REGIONÁLIS OPERATÍV PROGRAMOK EREDMÉNYEI 2007 2011 TARTALOMJEGYZÉK REGIONÁLIS TÁMOGATÁSPOLITIKA 5 Kohéziós politika7 A regionális operatív programok
HAJDÚBÖSZÖRMÉNY VÁROS INTEGRÁLT TELEPÜLÉSFEJLESZTÉSI Város címere STRATÉGIÁJA. Projekt azonosító: ÉAOP - 6.2.1/13/K-2014-0002
HAJDÚBÖSZÖRMÉNY VÁROS INTEGRÁLT TELEPÜLÉSFEJLESZTÉSI Város címere STRATÉGIÁJA Projekt azonosító: ÉAOP - 6.2.1/13/K-2014-0002 HAJDÚBÖSZÖRMÉNY VÁROS INTEGRÁLT TELEPÜLÉSFEJLESZTÉSI STRATÉGIÁJA 2015. május
A VASI HEGYHÁT FOGLALKOZTATÁSI STRATÉGIÁJA 2007-2013
A FOGLALKOZTATÁSI PAKTUM LÉTREHOZÁSA A HEGYHÁTI KISTÉRSÉGBEN C. PROJEKTHEZ KAPCSOLÓDÓ SZOLGÁLTATÁSOK ELVÉGZÉSE (HIVATKOZÁSI SZÁM: ROP-3. 2. 1.-2004-09-0005/32) A VASI HEGYHÁT FOGLALKOZTATÁSI STRATÉGIÁJA
MAGYAR KÖZBESZERZÉSI INTÉZET dokumentuma. 2003. évi CXXIX. törvény. a közbeszerzésekről ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS RÉSZ. I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK
2003. évi CXXIX. törvény a közbeszerzésekről Az Országgyűlés a közpénzek ésszerű felhasználása átláthatóságának és széles körű nyilvános ellenőrizhetőségének megteremtése, továbbá a közbeszerzések során
Budapest Főváros XI. Kerület Újbuda
Integrált Településfejlesztési Stratégia 2014-2020 Helyzetfeltáró és helyzetértékelő munkarész A BELÜGYMINISZTÉRIUM SZAKMAI ÉSZREVÉTELEI ALAPJÁN ÁTDOLGOZOTT VERZIÓ Készült a KMOP-6.2.1/K-13-2014-0002 Közép-Magyarországi
FEJÉR MEGYE KÖZGYŐLÉSÉNEK 2011. ÁPRILIS 27-I ÜLÉSÉRE
E LİTERJESZTÉS FEJÉR MEGYE KÖZGYŐLÉSÉNEK 2011. ÁPRILIS 27-I ÜLÉSÉRE 11. IKTATÓSZÁM: 2-4/2011. MELLÉKLET: - TÁRGY: Javaslat a Fejér Megyei Önkormányzat 2011-2014. évekre szóló gazdasági programjára ELİTERJESZTİ:
BASEL2 3. PILLÉR NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
BASEL2 3. PILLÉR NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL A KOCKÁZATKEZELÉSRŐL ÉS A TŐKEMEGFELELÉSRŐL 2013. december 31. CIB Bank Zrt. CIB Bank Ltd. H-1027 Budapest, Medve utca 4 14. H-1995 Budapest Telefon: (06 1) 423
HAJDÚ-BIHAR MEGYE TERÜLETFEJLESZTÉSI KONCEPCIÓJA ÉS STRATÉGIAI PROGRAM
HAJDÚ-BIHAR MEGYE TERÜLETFEJLESZTÉSI KONCEPCIÓJA ÉS STRATÉGIAI PROGRAMJA --- STRATÉGIAI PROGRAM 2006. MÁRCIUS 20. (AKTUALIZÁLVA: 2006. AUGUSZTUS 31.) HAJDÚ-BIHAR MEGYE TERÜLETFEJLESZTÉSI KONCEPCIÓJA ÉS
A programhoz a Stratégiai Környezeti Vizsgálat az ÖKO Zrt koordinálásában készült.
A programhoz a Stratégiai Környezeti Vizsgálat az ÖKO Zrt koordinálásában készült. Versenyképes Közép-Magyarországért OP Ex-ante értékelési jelentés Vezetői összefoglaló 2015. január 5.-i (EU Bizottságnak