(1954), /1953 (T.49.)
|
|
- Elvira Borbélyné
- 8 évvel ezelőtt
- Látták:
Átírás
1 Tűréshatárok A Csongrád megyei települések digitális térképi állományának nagy része grafikus térképek digitális átalakításával készült, a vonatkozó előírásoknak megfelelő, ellenőrzött digitalizálással. Az analóg térképi állomány pontosságát a térkép készítésének folyamata, a készítésekor érvényben lévő szabályzatok, utasítások határozták meg. A digitális másolat az analóg térkép pontosságánál semmilyen körülmények között nem lehet pontosabb. A fentiekből következik, hogy az adatszolgáltatás során kiadott adatállományok minősége heterogén. A minőségi eltérésekre információ a META-adatokból nyerhető. A Csongrád Megyei Kormányhivatal Földhivatala honlapján megtalálhatók a megye településeiről készült egyszerűsített META-adatok, amelyek megmutatják, hogy az adott település digitális térképi adatállományának milyen grafikus térkép volt az alapja, és a készítése mely szabályzat(ok), utasítás(ok) alapján történt. A Tűréshatárok elnevezésű fájl ezekben a szabályzatokban, utasításokban és a MSZ Magyar Szabványban szereplő hibahatárokat tartalmazza, illetve azt, hogy az adott tűréshatár milyen típusú pontokra, vonalakra, határokra vonatkozik.
2 TARTALOMJEGYZÉK Utasítás a szabatos felmérések végrehajtására (1954), melynek kötelező használatát a /1953 (T.49.) ÁFTH számú utasítás rendelte el 1 508/1965 (T.6.) ÁFTH számú utasítás a Szabatos felmérési utasítás egyes rendelkezéseinek módosításáról 1 106/1957 (T.6.) ÁFTH számú utasítás a földmérési térképek készítése tárgyában 2 113/1957 (T.13.) ÁFTH számú utasítás a kataszteri térképhelyesbítés elveiről 2 113/1/1957 (T.19.) ÁFTH számú a kataszteri térképhelyesbítés irányelveivel kapcsolatos magyarázat 2 118/1961 (T.17.) ÁFTH számú utasítás a külterületi kataszteri térképfelújítás végrehatására 3 207/1962 (T.6.) ÁFTH számú utasítás a földrendezéssel nem érintett területek földnyilvántartási adatainak rendezéséről 4 209/1962 (T.9.) ÁFTH számú utasítás a belterületek és zártkertek kataszteri térképeinek felújítására 5 225/1962 (T.20.) ÁFTH számú utasítás községek és városok külterülete felmérésének végrehajtására 6 113/1963 (T.10.) ÁFTH számú utasítás a községek belterülete felmérésének végrehajtásáról 7 260/1963 (T.2.) ÁFTH számú Irányelvek a fotogrammetriai eljárások alkalmazására a külterületi térképfelújítási és új felmérési munkák végrehajtásánál 8 610/1966 (T.8.) ÁFTH számú útmutató a fotogrammetriai alapanyagok készítésére és felhasználására a nagyméretarányú térképezésben, valamint a 610/1966 (T.8.) ÁFTH számú útmutató 4. -nak kiegészítésére kiadott 610/1/1966 (T.14.) ÁFTH számú utasítás /1966 (T.14.) ÁFTH számú utasítás a belterületek és zártkertek kataszteri térképeinek fotogrammetriai eljárással történő felújítására és földnyilvántartási adatainak rendezésére /1973 szám alatt kiadott F.1. Szabályzat a földmérési alaptérképek készítésére /1975 (F.3.) MÉM OFTH Szabályzat az egységes országos térképrendszer földmérési alaptérképeinek készítésére /1978 szám alatt kiadott F.4. Szabályzat a régi vetületi rendszerekben új felméréssel készült földmérési alaptérképeknek az egységes országos térképrendszerbe történő átdolgozására /1983 (F.7.) MÉM OFTH Szabályzat az egységes országos térképrendszer földmérési alaptérképeinek készítésére 17 MSZ Magyar Szabvány. A digitális alaptérkép fogalmi modellje 19
3 Utasítás a szabatos felmérések végrehajtására (1954), melynek kötelező használatát a /1953 (T.49.) ÁFTH számú utasítás rendelte el Elsőrendű részletpontok: - a közterület és a magánhasználatban álló területek közötti határvonalak töréspontjai, valamint a belső telekhatárpontok, továbbá a közigazgatási kerületek határvonalainak a természetben meg nem jelölt, de méretek alapján meghatározott pontjai; - a fejlesztés céljára kijelölt terület elhatároló vonalának még meg nem határozott töréspontjai; - a magassági alappontok és a pontsűrítés során meg nem határozott régi háromszögelési és sokszögelési alappontok; - a házak homlokzati vonalának és a közterületek mellett húzódó falazott kerítéseknek töréspontjai. Másodrendű részletpontok: - köz- vagy magánterületen lévő állandó jellegű építmények (épületek, lépcsők, műtárgyak, forgalmi berendezések, vasutaknál a vágány tengelye, stb.) sarok- vagy jellemző pontjai és 20 cm-t meghaladó ki- és beugrásai - művelési ágak jellegzetes, állandó módon megjelölt töréspontjai. Harmadrendű részletpontok a köz- vagy magánterületen belül lévő kisebb jelentőségű, vagy szabatosan meg nem jelölt alábbi pontok: - gyalogjárók, útburkolatok és rézsűk töréspontjai, továbbá olyan műtárgyak, amelyeknek sarok-, illetve középpontjai szabatosan nem állapíthatók meg; - művelési ágak szabatosan meg nem jelölt töréspontjai. A térképezés pontosságának vizsgálata A mért vonalak hosszát lehetőleg számítással kell ellenőrizni, azonkívül a vonal hosszát a térképről üvegmércével le kell mérni. A vizsgálati vonal mérési eredménye és a térképről lemért távolság között az eltérés nem lehet nagyobb, mint: =0,0002*A + t/1000 ahol az eltérés méterben, A a térkép méretarányának nevezője, t a két pont közötti távolság méterben. 508/1965 (T.6.) ÁFTH számú utasítás a Szabatos felmérési utasítás egyes rendelkezéseinek módosításáról A vizsgálati vonal mérési eredménye és a térképről lemért távolság között az eltérés nem lehet nagyobb, elsőrendű részletpontnál, mint =0,0002*A + t/1000, másodrendű részletpontnál, mint =0,00025*A + t/1000, ahol az eltérés méterben, A a térkép méretarányának nevezője, t a két pont közötti távolság méterben. Harmadrendű részletpontok között vizsgálati vonalakat nem kell kijelölni. 1
4 106/1957 (T.6.) ÁFTH számú utasítás a földmérési térképek készítése tárgyában Nem tartalmaz pontossági előírásokat. A fenti utasítás értelmében a régi kataszteri térképeket helyszíneléssel helyesbíteni kell, illetve a hiányzó, vagy helyszíneléssel nem helyesbíthető térképek helyett új földmérési térképet kell készíteni. A térképhelyesbítés munkálatainak sürgősségére és újszerűségére tekintettel addig is, amíg a vonatkozó műszaki utasítás elkészül, az ÁFTH kötelező érvényű irányelveket adott ki a 113/1975 (T.13.) számú utasításban. 113/1957 (T.13.) ÁFTH számú utasítás a kataszteri térképhelyesbítés elveiről A keretváltozások bemérésének, illetve a térkép kiegészítésének módja és pontossága összhangban kell hogy legyen az eredeti kataszteri térkép készítésének, illetve a térképek műszaki nyilvántartási módjának és mérési módszereinek pontosságával. Kisebb terjedelmű változások bemérése két egymásra közel merőleges irányú hosszméréssel ellenőrzött grafikus pontok (térkép- terep-azonos pontok) felhasználásával ortogonális vagy poláris részletméréssel történt. Nagyobb változások sokszögelés, V. rendű háromszögelés vagy egyéb keretpont meghatározás után numerikus módon kerültek meghatározásra. Pontossági előírásokat nem tartalmaz az utasítás. 113/1/1957 (T.19.) ÁFTH számú a kataszteri térképhelyesbítés irányelveivel kapcsolatos magyarázat Térképi (grafikus) alappontok és a természetben maradandóan és élesen megjelölt tereptárgy pontok (pl. kisajátítási kő, távvezeték oszlop, épület sarokpont) közötti összeméréseknél t méterben megengedett eltérés 1:2000 m.a.-nál cm-ben megengedett eltérés 1:2880 m.a.-nál cm-ben Nem ponttól, hanem térképi vonaltól (pl. táblahatár vonaltól) kiinduló (pl. merőleges irányú) méréseknél a táblázatban megadott értékek 50%-kal megemelt értékeit kell elfogadni. Az egyes összeméréseknél a közbülső birtokhatár vonalak metszéspontjaira vonatkozó méreteknél a táblázatban megadott hibahatárnak 75%-kal megemelt értéke irányadó. A szőlő művelési ágú alrészletek határvonalaira a táblázatban megadott hibahatárok 100%-kal megemelt értékei irányadók. Elmosódott művelési ágú határvonalakra a táblázatban megadott hibahatárok 200%-kal megemelt értékei irányadók. Ha az ellenőrző méret egyik végpontja nem azonos rendű a másik végponttal, akkor mindig az alacsonyabb rendű pontra (vonalra) előírt (tehát magasabb értékű) hibahatár érvényes. 2
5 118/1961 (T.17.) ÁFTH számú utasítás a külterületi kataszteri térképfelújítás végrehatására Elsőrendű vonal: - a község és a belterület határvonala, - a kisajátított nyomvonalas és egyéb - ipari, mezőgazdasági, katonai, stb. létesítményeknek a terepen élesen megjelölt, állandósított és általában numerikusan meghatározott töréspontjai közötti határvonal, - az állandó jellegű kerítéssel vagy fallal körülvett közületi területek határvonalai, - a mező- és erdőgazdasági nagyüzemi, továbbá közbirtokosság tulajdonában, legeltetési bizottság kezelésében lévő területek kő-, beton vagy faoszloppal megjelölt töréspontjai közötti határvonal. Másodrendű vonal: - az állandó jellegű épületek határvonalai - a mező- és erdőgazdasági nagyüzemi, továbbá közbirtokosság tulajdonában, legeltetési bizottság kezelésében lévő területek állandó módon meg nem jelölt töréspontjai közötti határvonal. - a zártkertek, temetők, sporttelepek határvonalai, - az árokkal vagy fasorral szegélyezett közhasználatú dűlőutak vagy más ki nem sajátított közutak határvonalai, - a szabályozott, kiépített partfalú folyók, patakok, csatornák és tavak határvonalai (partvonalai). Harmadrendű vonal: - az egyéni gazdálkodás igényeinek kielégítésére készült olyan épületek határvonalai, amelyek előreláthatólag néhány éven belül megszűnnek, - az árok vagy fasor nélküli közhasználatú dűlőutak és egyéb, mezőgazdasági üzemen belüli, táblahatárt képező, de helyét könnyen változtatható, üzemi szállítási célokat szolgáló földutak határvonalai, - a ki nem épített partfalú folyók, patakok, csatornák és tavak partvonalai. Negyedrendű vonal: - a tanyába vezető utak határvonalai - a művelési ágak és a művelés alól kivett területek táblán belüli határvonalai. A vonalak töréspontjai közötti ellenőrző méréseknél a térképről lemért és a természetben megmért érték közötti eltérés hibahatára a térképpapír méretváltozásából eredő eltérést levonva: Vonal rendűsége 100-en alul 100 és 200 m között 200 m-en felül elsőrendű 1.25 m 1.50 m 1.75 m másodrendű 1.5 m 2.0 m 2.5 m harmadrendű 2.5 m 3.0 m 3.5 m negyedrendű 3.5 m 4.0 m 4.5 m Két különböző rendű vonalbeli töréspont közötti ellenőrző mérés hibahatáránál az alacsonyabb rendűre előírtat kell figyelembe venni. 3
6 207/1962 (T.6.) ÁFTH számú utasítás a földrendezéssel nem érintett területek földnyilvántartási adatainak rendezéséről A földrészletek határvonalának változásait általában a legközelebbi két megfelelő grafikus térképazonos pont (pl.: két teleksarokpont) közötti vonalra kell 0,5 öl pontossággal bemérni. A földrészletek határán belül bekövetkezett változásokat a munkatérkép és a természetbeni állapot eltérése esetén be kell mérni, és a térképi ábrázoláshoz szükséges méreteket művelési ágaknál 1 öl, épületeknél pedig 0,5 öl pontossággal kell meghatározni. A régi épületek azonosítása alkalmával figyelemmel kell lenni arra a régi felmérési gyakorlatra, hogy az épületeket nem a falak által határolt, hanem a tetőszerkezetnek a föld felszínére vetített területével térképezték. Emiatt az előtti felméréseknél az épületeket közvetlenül a mezsgyével érintkezve térképezték akkor is, ha a fal és a mezsgye között bizonyos távolságot, ún. csurgót találtak. Ezeket a ma is meglévő épületeket változatlannak kell tekinteni és a mezsgyevonallal érintkezően kell ábrázolni. Hasonlóképpen kell eljárni akkor is, ha a régi épülethez beugrás (kiugrás) nélküli közvetlenül csatlakozó új toldaléképületet létesítettek és a toldaléképület, valamit a mezsgye között csurgó található. A természetben mért és a térképről leolvasott méretek közötti megengedett legnagyobb eltérés: a) földrészletek határvonalai vagy épületek között 2 öl b) művelési ágak határvonalai között pedig 3 öl. 4
7 209/1962 (T.9.) ÁFTH számú utasítás a belterületek és zártkertek kataszteri térképeinek felújítására A vonalak és pontjaik csoportosítása rendűség szempontjából: Elsőrendű: belterületi határvonal, a földrészletek és közterületek határvonalai, a kisajátított területek, nyomvonalas létesítmények és tereptárgyak határvonalának állandósított töréspontjai. Másodrendű: épületeknek, építményeknek a természetben élesen megállapítható olyan sarokpontjai, amelyek nem minősülnek elsőrendű részletpontnak, továbbá minden olyan kisebb, szabályos alaprajzú tereptárgy (pl. kút, emlékmű) középpontja, amely a természetben határozottan megjelöltnek tekinthető. Harmadrendű: belterületi határvonal, a földrészletek és közterületek határvonalainak, a kisajátított területek, nyomvonalas létesítmények és tereptárgyak határvonalának nem állandósított, de határozottan megállapítható töréspontjai. Negyedrendű: tereptárgyak, nyomvonalas létesítmények és kisajátított területek határvonalának határozottan meg nem állapítható töréspontjai, továbbá az alrészletek határvonalának töréspontjai. A térképről lemért értéknek - a térképpapír méretváltozásának figyelembe vételével - a természetben megmért értékektől való eltérése az alábbi lehet: A térkép méretaránya 1:2000 és 1:1000 (méteres) 1:2880 és 1:1440 (öles) a földrészlet homlokzati vonalán lévő pontoknál I. rendű II. rendű III. rendű részletpont 1.0 d 1.5 d -- belső pontoknál 1.5 d 2.0 d 2.5 d a földrészlet homlokzati vonalán lévő 2.0 d 3.0 d 4.0 d pontoknál belső pontoknál 3.0 d 4.0 d 5.0 d ahol a d értéke 1:2000 és 1:2880 méretaránynál 1:1000 és 1:1440 méretaránynál m távolságnál cm cm A földrészlet határvonalát a felújítandó térképen ábrázolt határvonallal azonosnak (változatlannak) kell tekinteni, ha a határvonal töréspontjaiban talált eltérés legfeljebb az elsőrendű részletpontra előírt értékű. 5
8 225/1962 (T.20.) ÁFTH számú utasítás községek és városok külterülete felmérésének végrehajtására Elsőrendű részletpontok: - a község és a belterületi határvonalnak, a kisajátított nyomvonalas és kisajátított egyéb - ipari, mezőgazdasági, katonai, stb. létesítményeknek szabatosan megjelölt határpontjai, - társadalmi tulajdonban levő állandó jellegű kerítéssel körülvett területek határpontjai, - az állam, a termelőszövetkezetek és a közbirtokosság tulajdonában, valamint a legeltetési bizottságok kezelésében lévő területek határvonalainak kő-, beton vagy faoszloppal megjelölt töréspontjai. Másodrendű részletpontok: - az állandó jellegű épületek sarokpontjai - az állam, a termelőszövetkezetek és a közbirtokosság tulajdonában, valamint a legeltetési bizottságok kezelésében lévő területek határvonalainak nem állandó módon megjelölt határpontjai, - a zártkertek, temetők, sporttelepek határvonalainak töréspontjai, - az árokkal vagy fasorral szegélyezett közhasználatú dűlőutak vagy más ki nem sajátított közutak határvonalainak töréspontjai, - a szabályozott, kiépített partfalú folyók, patakok, csatornák és tavak határvonalainak (partvonalainak) töréspontjai, - közterületen lévő, szabatosan megjelölt állandó jellegű, a térképen pontszerűen ábrázolandó létesítmények (pl. emlékoszlop, kilométerkő), - az országos szintezési hálózat alappontjai, valamint hatóságok vagy intézmények által elhelyezett szintezési alappontok. Harmadrendű részletpontok: - az egyéni gazdálkodás igényeinek kielégítésére készült olyan épületek sarokpontjai, amelyek előreláthatólag néhány éven belül megszűnnek, - az árok és fasor nélküli közhasználatú dűlőutak és egyéb, mezőgazdasági üzemen belüli, üzemi táblahatárt képező, de helyét könnyen változtatható, üzemi szállítási célokat szolgáló földutak határvonalainak töréspontjai, abban az esetben is, ha azok egyúttal a községi (belterületi) határvonal határpontjai, - a ki nem épített partfalú folyók, patakok, csatornák és tavak partvonalainak töréspontjai, abban az esetben is, ha azok egyúttal a községi (belterületi) határvonal határpontjai. Negyedrendű részletpontok: - a tanyába vezető utak határvonalainak töréspontjai, - a művelési ágak és a művelés alól kivett területek földrészleten belüli határvonalának töréspontjai. Az elsőrendű részletpontoknál a mérési adatokból számított és a közvetlen hosszmérés eredményeként kapott értékek különbsége nem haladhatja meg az alábbi értékeket: távolság m-ben megengedett eltérés cm-ben Vizsgálati vonalakként alappontokat (kisalappontokat) részletpontokkal vagy részletpontokat részletpontokkal kell összemérni. A természetben mért és a térképről levett érték között az eltérés nem haladhatja meg az alábbi táblázatban feltüntetett értékeket (ha az összemért részletpontok különböző rendűek, akkor a II. rendű részletpontokra előírt hibahatárok az érvényesek): rendűség/távolság M=1: m 100 m 200 m I. r. 1.0m 1.1m 1.2m II. r. 1.4m 1.5m 1.6m M=1: m 100 m 200 m I. r. 0.5m 0.7m 0.8m II. r. 0.7m 0.9m 1.0m 6
9 113/1963 (T.10.) ÁFTH számú utasítás a községek belterülete felmérésének végrehajtásáról I. rendű részletpont: a belterület szabatosan megjelölt határpontjai, a közterülettel érintkező szabatosan megjelölt földrészlet-határpontok, az épületek közterületre néző homlokvonalának, a közterületek mellett húzódó falazott kerítések valamint a közterületen lévő épületek és műtárgyak szabatosan megjelölt sarok- és töréspontjai, a közterületeken lévő pontszerűen megjelölt műtárgyak, szintezési alappontok. II. rendű részletpont: a közterülettel nem közvetlenül érintkező szabatosan megjelölt földrészlet-határpontok, az épületek nem közterület felé eső továbbá az épületek közterületre néző homlokvonalának kevésbé határozott sarok- és töréspontjai, a közterületen lévő épületek és műtárgyak nem szabatosan megjelölt sarok- és töréspontjai. III. rendű részletpont: a belterület szabatosan meg nem jelölt határpontjai, a földrészleteknek bárhol található, nem szabatosan megjelölt határpontjai, a közterületen lévő járdák és útburkolatok töréspontjai, az épületek nem közterülettel érintkező nem határozott sarok- és töréspontjai és a művelési ágak jellegzetes határpontjai. IV. rendű részletpont: a művelési ágak nem jellegzetes határpontjai, az utak, csatornák, árkok, töltések szabatosan meg nem jelölt határpontjai. Az első- és másodrendű részletpontok bemérési adataiból számítható és az ellenőrzésként közvetlen hosszméréssel mért távolság között mutatkozó eltérés nem haladhatja meg az alábbi értékeket (a harmad- és a negyedrendű pontokra ellenőrző mérést nem kell végezni, azonban az egyes harmadrendű pontok bemérésének helyességét alappontokkal, kisalappontokkal vagy részletpontokkal végzett összeméréssel meg kell vizsgálni): t I II ahol t az ellenőrzésként összemért pontok távolságát jelenti méterben, I és II pedig az első-, másodrendű részletpontok ellenőrzésénél megengedett eltérést jelenti centiméterben. A térképezés pontosságának vizsgálata: a természetben mért és a térképről lemért érték között az eltérés 1:2000 méretarányú térképnél nem lehet nagyobb, mint a fenti táblázatban közölt hibahatárok 30, az 1:1000 méretarányú térképnél pedig 15 cm-rel növelt értéke. Ha az összemért részletpontok különböző rendűek, akkor az alacsonyabb rendű részletpontra előírt hibahatárok az érvényesek. Táblázatban: 1:1000 t I II :2000 t I II
10 260/1963 (T.2.) ÁFTH számú Irányelvek a fotogrammetriai eljárások alkalmazására a külterületi térképfelújítási és új felmérési munkák végrehajtásánál A fotótérképek alapján történő térképfelújításnál a bemérés, a térképezés és a területszámítás hibahatáraiként a 118/1961./T.17./ ÁFTH sz. utasításban megadott hibahatárok 1,3-szeres szorzatából adódó értékeket kell alkalmazni. Az így módosított táblázat: A vonalak töréspontjai közötti ellenőrző méréseknél a térképről lemért és a természetben megmért érték közötti eltérés hibahatára a térképpapír méretváltozásából eredő eltérést levonva: Vonal rendűsége 100-en alul 100 és 200 m között 200 m-en felül elsőrendű 1.62 m 1.95 m 2.27 m másodrendű 1.95 m 2.6 m 3.25 m harmadrendű 3.25 m 3.9 m 4.55 m negyedrendű 4.55 m 5.2 m 5.85 m Két különböző rendű vonalbeli töréspont közötti ellenőrző mérés hibahatáránál az alacsonyabb rendűre előírtat kell figyelembe venni. Új felmérés céljából, illesztőpontok alapján készülő fotótérképek megengedett hibahatárainak-, valamint a sztereokiértékelés alapján történő új felmérés megengedett hibahatárainak megállapítására később kerül sor. 8
11 610/1966 (T.8.) ÁFTH számú útmutató a fotogrammetriai alapanyagok készítésére és felhasználására a nagyméretarányú térképezésben, valamint a 610/1966 (T.8.) ÁFTH számú útmutató 4. -nak kiegészítésére kiadott 610/1/1966 (T.14.) ÁFTH számú utasítás I. rendű részletpontok (elhatároló vonalak): - belterületi, zártkerti határvonalak és azok töréspontjai, - a földrészleteknek közterülettel érintkező határvonalai és töréspontjai, amennyiben állandó módon vannak megjelölve és természetbeni helyük 0,2 m-en belül megállapítható. II. rendű részletpontok (elhatároló vonalak): - belterületi, zártkerti határvonalak és azok töréspontjai, - a földrészletek határvonalai és töréspontjai, amennyiben állandó módon vannak megjelölve és természetbeni helyük 0,2-0,4 m-en belül megállapítható, továbbá az épületek, építmények, műszaki létesítmények határvonalai és töréspontjai (egyes esetekben középpontjai), valamint a szintezési alappontok. III. rendű részletpontok (elhatároló vonalak): - belterületi, zártkerti határvonalak és azok töréspontjai, - a földrészletek határvonalai és töréspontjai, - a mesterséges létesítmények és természetes tereptárgyak határvonalai és töréspontjai (egyes esetekben középpontjai), amennyiben a természetbeni helyük 0,4-0,8 m-en belül megállapítható, továbbá a szőlő, kert, gyümölcsös művelési ág és a művelés alól kivett területek, illetve az ezeket ábrázoló alrészletek határvonalai és töréspontjai. IV. rendű részletpontok (elhatároló vonalak) a természetes tereptárgyak és mesterséges létesítmények bizonytalan, változó határvonalai, továbbá a fenti bekezdésben nem szereplő művelési ágak (alrészletek) határvonalai illetve töréspontjai. Az útmutató alapján elkészítendő térképek végtermékére vonatkozó hibahatárok előírt értékei a térképen mérve a következők (a adott értékeket természetesen az adott térkép méretaránya szerint kell értelmezni.): Részletpontok összemérése esetén a megengedett legnagyobb hiba: A részletpontok rendűsége szerint Újfelmérésnél Bel- és külterületen bármely méretarányban Térképfelújításnál Belterületen 1:2880 méretarány esetén Külterületen 1:2000 és annál kisebb méretarány esetén Térképfelújításnál Belterületen 1:2000 méretarány esetén I. rendű 0.4 mm 0.6 mm II. rendű 0.6 mm 0.8 mm III. rendű 0.8 mm 1.0 mm IV. rendű 1.2 mm 1.5 mm 9
12 Ezek a hibahatárok a szomszédos, egymástól 200 m-nél közelebb lévő részletpontok és vonalak természetben mért, illetve térképről lemért eltéréseire vonatkoznak. Nagyobb távolságok esetén a megadott hibahatárok 200 m-enként 0,1 mm-rel növelendők. Részletpontok és alappontok (koordinátákkal meghatározott pontok) összemérése esetén (bármely méretarányban): a megengedett legnagyobb hiba: Újfelmérésnél I. rendű 0.6 mm II. rendű 0.8 mm Térképfelújításnál I. rendű 0.8 mm II. rendű 1.0 mm Különböző rendű részletpontok összemérése esetén mindig az alsóbbrendű részletpontra adott hibahatárt kell figyelembe venni. 10
13 1208/1966 (T.14.) ÁFTH számú utasítás a belterületek és zártkertek kataszteri térképeinek fotogrammetriai eljárással történő felújítására és földnyilvántartási adatainak rendezésére I. rendű részletpontok (elhatároló vonalak): - belterületi, zártkerti határvonalak és azok töréspontjai, - a földrészleteknek közterülettel érintkező határvonalai és töréspontjai, amennyiben állandó módon vannak megjelölve és természetbeni helyük 0,2 m-en belül megállapítható. II. rendű részletpontok (elhatároló vonalak): - belterületi, zártkerti határvonalak és azok töréspontjai, - a földrészletek határvonalai és töréspontjai, amennyiben állandó módon vannak megjelölve és természetbeni helyük 0,2-0,4 m-en belül megállapítható, továbbá az épületek, építmények, műszaki létesítmények határvonalai és töréspontjai (egyes esetekben középpontjai), valamint a szintezési alappontok. III. rendű részletpontok (elhatároló vonalak): - belterületi, zártkerti határvonalak és azok töréspontjai, - a földrészletek határvonalai és töréspontjai, - a mesterséges létesítmények és természetes tereptárgyak határvonalai és töréspontjai (egyes esetekben középpontjai), amennyiben a természetbeni helyük 0,4-0,8 m-en belül megállapítható, továbbá a szőlő, kert, gyümölcsös művelési ág és a művelés alól kivett területek, illetve az ezeket ábrázoló alrészletek határvonalai és töréspontjai. IV. rendű részletpontok (elhatároló vonalak) a természetes tereptárgyak és mesterséges létesítmények bizonytalan, változó határvonalai, továbbá a fenti bekezdésben nem szereplő művelési ágak (alrészletek) határvonalai illetve töréspontjai. A pontossági követelmények a következők: Részletpontok összemérése esetén a megengedett legnagyobb hiba: A részletpontok rendűsége szerint Belterületen 1:2000 méretarány esetén Zártkertben továbbá a belterületen 1:2880 méretarány esetén I. rendű 0.4 mm 0.6 mm II. rendű 0.6 mm 0.8 mm III. rendű 0.8 mm 1.0 mm IV. rendű 1.2 mm 1.5 mm Ezek a hibahatárok a szomszédos, egymástól 200 m-nél közelebb lévő részletpontok és vonalak természetben mért, illetve térképről lemért eltéréseire vonatkoznak. Nagyobb távolságok esetén a megadott hibahatárok 200 m-enként 0,1 mm-rel növelendők. Részletpontok és alappontok (koordinátákkal meghatározott pontok) összemérése esetén a megengedett legnagyobb hiba: I. rendű 0.8 m II. rendű 1.0 m Különböző rendű részletpontok összemérése esetén mindig az alsóbbrendű részletpontra adott hibahatárt kell figyelembe venni. 11
14 40837/1973 szám alatt kiadott F.1. Szabályzat a földmérési alaptérképek készítésére I. rendű részletpont: a községhatárnak, a belterületi és zártkerti határvonalnak, a földrészlet-határnak közterülettel érintkező, az elhatárolás során tömb-töréspontként kijelölt, valamint a kisajátítási határvonalnak 10 cm-en belül egyértelműen azonosítható töréspontjai. II. rendű részletpont: a földrészlet-határnak a fentiekbe nem sorolható állandó módon megjelölt pontjai, a község- és fekvéshatár pontok, a nem állandósított földrészlet-határ pontok, épületek, építmények sarokpontjai, amelyek azonosíthatósága 20 cm-en belüli. III. rendű részletpont: eddig fel nem sorolt földrészlet-határ pontok, az 50 cm-en belül azonosítható részletpontok. IV. rendű részletpont: amelyek nem tartoznak az előzőekben felsorolt részletpontok közé. A grafikus vízszintes részletpontok terepen és térképen mért távolságának méterben kifejezett megengedett legnagyobb eltérése új felmérés esetén: elsőrendű részletpontok között D I =(0,00025*A)+((A*t)/ ) másodrendű részletpontok között D II =(0,00040*A)+((A*t)/ ) harmadrendű részletpontok között D III =(0,00055*A)+((A*t)/ ) ahol A a térképméretarány nevezője, t a részletpontok távolsága m-ben. térképfelújítás esetén (kivéve az 1:2880 méretarányt) a fentiek szerinti megengedett legnagyobb eltérés 1/3-dal növelt értékét kell figyelembe venni. A koordinátával rendelkező vízszintes részletpontok terepen mért és koordinátából számolt távolságának méterben kifejezett megengedett legnagyobb eltérése ( ) elsőrendű részletpontok között I =0,15+t/1000 másodrendű részletpontok között II =0,30+t/1000 Különböző rendű részletpontok összemérése esetén az alsóbbrendű részletpontra adott hibahatár a mérvadó. Ezt az elvet kell alkalmazni részletpontnak alapponttal való összemérése esetén is. Az 50 m távolságon belüli részletpontok összemérésére vonatkozóan az 50 m-re megadott hibahatár az érvényes. 12
15 Táblázatban összefoglalva: 1:1000 1:2000 1:4000 1:1000 t (m) D I (m) D II (m) D III (m) D I (m) D II (m) D III (m) D I (m) D II (m) D III (m) I (m) II (m) ,26 0,27 0,28 0,29 0,3 0,41 0,42 0,43 0,44 0,45 0,56 0,57 0,58 0,59 0,6 0,52 0,54 0,56 0,58 0,6 0,82 0,84 0,86 0,88 0,9 1,12 1,14 1,16 1,18 1,2 1,04 1,08 1,12 1,16 1,2 1,64 1,68 1,72 1,76 1,8 2,24 2,28 2,32 2,36 2,4 0,16 0,17 0,18 0,19 0,2 0,31 0,32 0,33 0,34 0, ,31 0,32 0,33 0,34 0,35 0,46 0,47 0,48 0,49 0,5 0,61 0,62 0,63 0,64 0,65 0,62 0,64 0,66 9,68 0,7 0,92 0,94 0,96 0,98 1 1,22 1,24 1,26 1,28 1,3 1,24 1,28 1,32 1,36 1,4 1,84 1,88 1,92 1,96 2 2,44 2,48 2,52 2,56 2,6 0,21 0, ,24 0,25 0,36 0,37 0,38 0,39 0, ,36 0,37 0,38 0,39 0,4 0,51 0,52 0, ,55 0,66 0,67 0,68 0,69 0,7 0,72 0,74 0,76 0,78 0,8 1,02 1,04 1,06 1,08 1,1 1,32 1,34 1,36 1,38 1,4 1,44 1,48 1,52 1,56 1,6 2,04 2,08 2,12 2,16 2,2 2,64 2,68 2,72 2,76 2,8 0,26 0,27 0,28 0,29 0,3 0,41 0,42 0,43 0,44 0,45 Az 1:4000 méretarányra vonatkozó táblázatban szereplő értékek az utólagosan felszerkesztett, valamint más munkarészekből átvett számszerű (numerikus) pontok, és a térképen rajta lévő szomszédos első- és másodrendű részletpontok közötti összemérésekre nem vonatkoznak. Ezen pontokra összemérés esetén távolságtól és a térképen már rajta lévő pont rendűségétől független hibahatár 2,4 méter (térképfelújítás esetén 3,2 méter). 13
16 64431/1975 (F.3.) MÉM OFTH Szabályzat az egységes országos térképrendszer földmérési alaptérképeinek készítésére I. rendű részletpontok: - az igazgatási egység határvonalának, a belterületi és zártkerti határvonalnak fő töréspontjai, - a belterületi földrészlethatároknak közterülettel érintkező, az elhatárolás során az építési tömb főtöréspontjaiként kijelölt pontjai. II. rendű részletpontok: - az igazgatási egység határvonalának, - a belterület határvonalának egyéb töréspontjai, - a kisajátított határvonalnak állandósított pontjai, - a földalatti vezetékeknek az ábrázolandó felszíni létesítményei, - épületek, építmények meghatározó sarokpontjai (kivéve, ha elsőrendűként kell meghatározni). III. rendű részletpontok: - zártkert határvonalának, - a földrészletek határvonalának előzőekben fel nem sorolt töréspontjai, IV. rendű részletpontok az alrészletek határvonalának töréspontjai. A vízszintes részletpontok terepen mért és koordinátákból számított, illetve térképről mért távolságának megengedett legnagyobb eltéréseit a térkép méretarányának, a részletpontok rendűségének és a részletpontok távolságának függvényében az alábbi táblázat tartalmazza: 14
17 Azonosíthatósági pontosság (cm) Pont rendűsége Ellenőrzött távolság (m) Koordinátákból számított és természetben mért távolságok közötti megengedett legnagyobb eltérés (cm) Térképről lemért és a természetben mért távolságok közötti megengedett legnagyobb eltérés (cm) A térképezés méretaránya: 1: 500 1:1000 F pont I. rendű részletpont II. rendű részletpont III. rendű részletpont IV. rendű részletpont 1:2000 1:4000 1:500 1:1000 1:2000 1:4000 ±1 ±1-5 ± ±1-5 ±6-10 ±11-20 ±1-5 ±1-5 ±1-10 ± ±6-10 ±11-20 ±21-40 ±6-10 ±6-10 ±11-20 ± ±11-20 ±21-40 ±41-80 ±11-20 ±11-20 ±21-40 ± ±21-40 ±41-80 ±81-től ±21-40 ±21-40 ±41-80 ±81-től Az 50 m távolságon belüli részletpontok összemérésére vonatkozóan az 50 m-re megadott hibahatár az érvényes. Az 50 m feletti mérési eredményhez tartozó megengedett eltéréseket az F pontnál és I. rendű részletpontok esetében interpolálással kell megállapítani. Különböző rendű részletpontok összemérése esetén az alsóbbrendű részletpontokra adott hibahatár a mérvadó. Ezt az elvet kell alkalmazni részletpontnak alapponttal való összemérése esetén is. 15
18 48100/1978 szám alatt kiadott F.4. Szabályzat a régi vetületi rendszerekben új felméréssel készült földmérési alaptérképeknek az egységes országos térképrendszerbe történő átdolgozására Az F.3. Szabályzat hibahatárainak és pontossági előírásainak érvényességén túlmenően az átdolgozás során a következő hibahatárokat kell figyelembe venni: - az átszerkesztett EOTR térképlapon a Szabályzat 8.1 (Azonos méretarányban történő grafikus átvétel) és 8.2 (Kisebb méretarányba történő grafikus átszerkesztés szabatos transzformátorral végzendő kicsinyítés útján) pontok szerint átmásolt, koordinátával bíró pontok elméleti helyüktől 0,3 mm-nél nagyobb vonalas értékkel nem térhetnek el. - két szomszédos síkrajzi részletpont között az átdolgozási alaptérképen és az átszerkesztett EOTR térképen mért távolság különbsége nem lehet nagyobb, mint 0,3 mm-nek az EOTR térkép méretarányában megfelelő hossz. 16
19 47460/1983 (F.7.) MÉM OFTH Szabályzat az egységes országos térképrendszer földmérési alaptérképeinek készítésére I. rendű részletpontok: - az igazgatási egység, a belterület és a zártkerti határvonalának főbb töréspontjai, - a belterületi földrészlethatároknak közterülettel érintkező, az építési tömb töréspontjaival azonos pontjai, - a kisajátítási határvonalak állandósított pontjai. II. rendű részletpontok: - az igazgatási egység, a belterület és a zártkert határvonalának egyéb töréspontjai, - a kisajátított határvonalnak állandósított pontjai, - a belterületi földrészlethatároknak egyéb töréspontjai, - a zártkerti földrészletek határvonalának közterülettel érintkező töréspontjai, - a földalatti vezetékek ábrázolandó felszíni létesítményei, - épületek, építmények meghatározó sarokpontjai (kivéve, ha elsőrendűként kell meghatározni). III. rendű részletpontok: - zártkerti földrészletek egyéb töréspontjai, - külterületi földrészletek töréspontjai, - a térképi tartalmat képező, egyéb egyértelműen azonosítható létesítmények, részletek (pl. távvezeték oszlopa). IV. rendű részletpontok az alrészletek határvonalának töréspontjai. A vízszintes részletpontok terepen mért és koordinátákból számított, illetve térképről mért távolságának megengedett legnagyobb eltéréseit a térkép méretarányának, a részletpontok rendűségének és a részletpontok távolságának függvényében az alábbi táblázat tartalmazza. I. rendű részletpontok esetében az 50 m feletti mérési eredményhez tartozó megengedett eltéréseket interpolálással kell megállapítani. Pont rendűsége Ellenőrzött távolság (m) Koordinátákból számított és természetben mért távolságok közötti megengedett legnagyobb eltérés (cm) Térképről lemért és a természetben mért távolságok közötti megengedett legnagyobb eltérés (cm) A térképezés méretaránya: 1: 500 1:1000 I. rendű részletpont II. rendű részletpont III. rendű részletpont IV. rendű részletpont 1:2000 1:4000 1:500 1:1000 1:2000 1:
20 Különböző rendű részletpontok összemérése esetén az alsóbbrendű részletpontokra adott hibahatár a mérvadó. Ezt az elvet kell alkalmazni részletpontnak alapponttal való összemérése esetén is. Földrészlethatárra vonatkozó térkép-terepazonossági feltétel Térképátalakítás esetén a földrészlethatárpontok akkor térképazonosak, és használhatók fel helyszíni mérés kiinduló pontjául, ha a környezetében levő birtokhatárpontokkal összemérve a térképi és a természetbeni méret közötti eltérés nem lépi túl a következő értékeket: a) szabatosan felmért területen, szabatosan jelölt földrészlethatár esetén 10 cm, szabatosan meg nem jelölt földrészlethatár esetén 20 cm, a földrészlet szélességében pedig 15 illetve 30 cm. b) egyéb térkép esetén: Méretarány Megengedett eltérés egy-egy határvonal helyzetében Megengedett eltérés a földrészlet szélességében 1: m 0.45 m 1: m 0.90 m 1: m 1.80 m Grafikus térképi átszerkesztések, digitalizálás Térképátalakításkor két szomszédos átszerkesztett síkrajzi részletpont között az átdolgozási alaptérképen és az átszerkesztett EOTR térképen mért távolság különbsége nem lehet nagyobb, mint 0,3 mm-nek az EOTR térkép méretarányában megfelelő hossz. Digitalizált térképi tartalom pontosságára az ugyanezen térkép grafikus megjelenési formájára vonatkozó előírások érvényesek. A térképezett és a digitalizálás útján meghatározott koordináták közötti megengedett legnagyobb eltérés ±0,2mm. 18
21 MSZ Magyar Szabvány. A digitális alaptérkép fogalmi modellje A részletpontok rendűsége: R1: a közigazgatási egységek és alegységek jellegzetes határpontjai, valamint a belterületi földrészletek közterülettel érintkező valamennyi határpontja. Ezeket állandó módon, szabatosan kell megjelölni. Az ebbe a rendbe tartozó részletpontok azonosíthatóságát az 1. táblázat R1 sora szerinti középhibával kell biztosítani. R2: a közigazgatási egységek és alegységek, valamint a belterületi földrészletek előbb fel nem sorolt határpontjai, a külterületi földrészletetek állandó módon megjelölt határpontjai, továbbá az épületeknek, építményeknek és a vezetékek felszíni létesítményeinek a jelen rendűség szerint azonosítható töréspontjai. Az azonosíthatóságot az 1. táblázat R2 sora szerinti középhibával kell biztosítani R3: a külterületi földrészletek előzőekben fel nem sorolt határpontjai, az épületeknek, építményeknek és a vezeték felszíni létesítményeinek minden további töréspontja, valamint a közlekedési és vízügyi létesítményeknek, függőpályák és műtárgyainak jól azonosítható töréspontjai. A részletpontok azonosíthatóságát az 1. táblázat R3 sora szerinti középhibával kell biztosítani R4: azon részletpontok mindegyike, amelyek az előző három rendbe nem sorolhatók be (kivéve a termőföldminőségi határok pontjait). Ilyenek például a melléképületek sarokpontjai, alrészlethatárok pontjai, árok, töltés stb. töréspontjai. A részletpontok azonosíthatósága az 1. táblázat R4 sora szerint alakul. R5: a termőföld minőségi osztályok határának pontjai, térdégi jellegű területek határpontjai és a geokód pontok. Az azonosíthatóság ±2 m, független a tűrési osztálytól. Tűrési osztályok T1 belterület T11: digitális újfelméréssel és felújítással történő térképkészítés, valamint digitális átalakításhoz végzett kiegészítő terepi felmérések esetén T12: térképdigitalizálással és a DAT bevezetése előtti időből származó adatok átvételével és bedolgozásával történő térképkészítés esetén T2 külterület T21: digitális újfelméréssel és felújítással történő térképkészítés, valamint digitális átalakításhoz végzett kiegészítő terepi felmérések esetén T22: térképdigitalizálással és a DAT bevezetése előtti időből származó adatok átvételével és bedolgozásával történő térképkészítés esetén Részletpontok megengedett helyzeti középhibája (a hibahatár ennek háromszorosa): 1.táblázat T1 T2 T11 T12 T21 T22 R R R R Az R5-be (termőföld-minőségi osztály) tartozó részletpontok esetén a megengedett helyzeti középhiba ±2 m. A megengedett helyzeti középhiba a szomszédos (és a részletpontok szempontjából hibátlannak tekintett) vízszintes geodéziai alappontokhoz viszonyítva értendő. Ha valamely részletpont egyidejűleg határpont is, akkor a szóba jöhető megengedett középhibák közül a szigorúbb az érvényes. Az objektumok vonalas méreteinek (oldalhossznak, távolságnak) megengedett középhibáját az alábbi táblázatok tartalmazzák, értelemszerűen nem kitérve az R5 esetére. 19
22 Méretek megengedett középhibája (cm) belterület: T1 T11 T12 R1 R2 R3 R4 R1 R2 R3 R4 R R R R Méretek megengedett középhibája (cm) külterület: T1 T11 T12 R1 R2 R3 R4 R1 R2 R3 R4 R R R R Az ellenőrző mérésekből származó távolság és annak koordinátákból számított értéke között megengedett eltérést, a hibahatárt az alábbi táblázatok tartalmazzák (R5-re vonatkozó értékeket értelemszerűen azonban nem tartalmaznak). A távolságok hibahatára (cm) belterület: T1 T11 T12 R1 R2 R3 R4 R1 R2 R3 R4 R R R R A távolságok hibahatára (cm) külterület: T1 T11 T12 R1 R2 R3 R4 R1 R2 R3 R4 R R R R
Tervezési célú geodéziai feladatok és az állami térképi adatbázisok kapcsolata, azok felhasználhatósága III. rész
Tervezési célú geodéziai feladatok és az állami térképi adatbázisok kapcsolata, azok felhasználhatósága III. rész Herczeg Ferenc Székesfehérvár, 2016. szeptember 16. HATÁLYON KÍVÜLI UTASÍTÁSOK száma típusa
A digitalizált térképek tűréshatárai
A digitalizált térképek tűréshatárai Boda Géza, földmérési osztályvezető Baranya Megyei Földhivatal Bevezetés A 2007. év végére az ország valamennyi településének, azon belül fekvésének a digitális térképi
Vektoros digitális térképek változásvezetésének tapasztalatai
Vektoros digitális térképek változásvezetésének tapasztalatai Zala megyében A tavalyi esztendőben elvégzett forgalomba helyezésekkel elértük, hogy megyénk teljes területén digitális formátumban kezeljük
2. előadás: A mérnöki gyakorlatban használt térkép típusok és tartalmuk
2. előadás: A mérnöki gyakorlatban használt térkép típusok és tartalmuk Magyarországon számos olyan térkép létezik, melyek előállítását, karbantartását törvények, utasítások szabályozzák. Ezek tartalma
DAT (DAT1, DAT2) A DAT
DAT (DAT1, DAT2) A DAT (Digitális AlapTérkép) fogalmi modellje. A digitális térkép DAT1-M1 Szabályzat szerinti adatcsere-formátumának megismerése, (a DAT objektumai, geometriai, topológiai elemei, attribútum-táblázatai,
B-A-Z MEGYEI KORMÁNYHIVATAL FÖLDHIVATALA
A DATR adatbázis kezelés és alaptérképi tartalom tapasztalatai Borsod-Abaúj-Zemplén Megyében Sopron, 2013. július 11. Peremiczki Péter B-A-Z Megyei Kormányhivatal Földhivatala Az előadás tartalma Az adatok
VEZETÉKEK A DIGITALIZÁLT TÉRKÉPEKEN. Holczheim Gábor
VEZETÉKEK A DIGITALIZÁLT TÉRKÉPEKEN Holczheim Gábor Törvényi szabályozás meglévő vezeték esetén 2007. évi LXXXVI. tv. 172. a 10 évnél korábban épült vezetékekről: (1) (A szolgáltató) e törvény hatálybalépésétől
6.4. melléklet. Alappontsurítés
Alappontsurítés Víszintes értelmu alapppontsurítés A vízszintes értelmu alappontsurítést a Vetületi és az Alappontsurítési Szabályzatok (A.1 és A.5.) eloírásai szerint kell végezni, figyelemmel a GPS alkalmazásával
CSONGRÁD MEGYEI KORMÁNYHIVATAL FÖLDHIVATALA. Tisztelt Földmérő Kollégák!
CSONGRÁD MEGYEI KORMÁNYHIVATAL FÖLDHIVATALA Ügyiratszám:36-2/2015. Tárgy: Kitűzés Ügyintéző: Hidjapusztay Andor Hiv. szám: - Tel.: 62/680-153 Melléklet: - Tisztelt Földmérő Kollégák! Az utóbbi időben megszaporodtak
2. óra: Manuálé rajzolása nagyméretarányú digitális térképkészítéshez
2. óra: Manuálé rajzolása nagyméretarányú digitális térképkészítéshez A következő órákon nagyméretarányú digitális térképrészletet készítünk, újfelméréssel, mérőállomással. A mérést alappont sűrítéssel
Mivel a földrészleteket a térképen ábrázoljuk és a térkép adataival tartjuk nyilván, a területet is a térkép síkjára vonatkoztatjuk.
Poláris mérés A geodézia alapvető feladata, hogy segítségével olyan méréseket és számításokat végezhessünk, hogy környezetünk sík térképen méretarányosan kicsinyítetten ábrázolható legyen. Mivel a földrészleteket
Fábián József Nógrád Megyei Kormányhivatal
Fábián József Nógrád Megyei Kormányhivatal Állami földmérési alaptérképi adatbázis Minőségi vizsgálatok: Belső vizsgálat: Teljes körű (tételes) Részleges (mintavételes) Minőség meghatározás Állami átvételi
A FÖLDMINŐSÍTÉS GEOMETRIAI ALAPJAI
A FÖLDMINŐSÍTÉS GEOMETRIAI ALAPJAI Detrekői Ákos Keszthely, 2003. 12. 11. TARTALOM 1 Bevezetés 2 Milyen geometriai adatok szükségesek? 3 Néhány szó a referencia rendszerekről 4 Geometriai adatok forrásai
Tervezési célú geodéziai feladatok és az állami térképi adatbázisok kapcsolata, felhasználhatósága,
Tervezési célú geodéziai feladatok és az állami térképi adatbázisok kapcsolata, felhasználhatósága, az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázisok alapját képező analóg térképekre vonatkozó szakmai előírások
DATR változások Szolgalmi jogok
DATR változások Szolgalmi jogok Békéscsaba 2014. november 25. Földmérési és Távérzékelési Intézet Institóris István osztályvezető Jogszabályi háttér Szolgalmi jogok 1. 16300/1971 OFTH Útmutató 2. 64300/1975
MUNKAANYAG. Horváth Lajos. A földmérési alaptérkép vízszintes értelmű tartalmának bemérése derékszögű részletméréssel. A követelménymodul megnevezése:
Horváth Lajos A földmérési alaptérkép vízszintes értelmű tartalmának bemérése derékszögű részletméréssel A követelménymodul megnevezése: Alappontsűrítés és terepi adatgyűjtés feladatai A követelménymodul
A kivitelezés geodéziai munkái II. Magasépítés
A kivitelezés geodéziai munkái II. Magasépítés Építésirányítási feladatok Kitűzési terv: a tervezési térkép másolatán Az elkészítése a tervező felelőssége Nehézségek: Gyakorlatban a geodéta bogarássza
A földmérési alaptérkép tartalmának felmérése poláris részletméréssel
Horváth Lajos A földmérési alaptérkép tartalmának felmérése poláris részletméréssel A követelménymodul megnevezése: Alappontsűrítés és terepi adatgyűjtés feladatai A követelménymodul száma: 2246-06 A tartalomelem
18. óra: Műszaki földrendezések a digitális térképen. I. Közigazgatási határ és földrészlethatár változások vázrajzának készítése ITR szoftverrel.
18. óra: Műszaki földrendezések a digitális térképen. I. Közigazgatási határ és földrészlethatár változások vázrajzának készítése ITR szoftverrel. Műszaki földrendezésnek nevezzük az új földrészletek kialakításának
Hálózatok dokumentálása, törvények, szabályzatok, az egységes közműnyilvántartás utasítás-rendszerének megújítása
Hálózatok dokumentálása, törvények, szabályzatok, az egységes közműnyilvántartás utasítás-rendszerének megújítása Dr. Csemniczky László Műszaki Térinformatika Egyesület Bakonyi Péter ELMŰ-ÉMÁSZ Hálózati
Nyílt forráskódú tapasztalatok a FÖMI Térinformatikai Igazgatóságán
Nyílt forráskódú tapasztalatok a FÖMI Térinformatikai Igazgatóságán Dr. Kristóf Dániel osztályvezető Oláh Róbert igazgató Olasz Angéla térinformatikus Nyílt forráskódú GIS munkaértekezlet, BME, 2013.02.06.
A topográfiai térképeken a tereptárgyakat felülnézetben, síkra vetítve ábrázoljuk. Ezt nevezzük alaprajz szerinti ábrázolásnak.
Térképészeti Ismeretek gyakorlat 2012.02.16. Síkrajz jelkulcsos ábrázolásának jellemzői Jelkulcsos ábrázolás sajátosságai A topográfiai térképeken a tereptárgyakat felülnézetben, síkra vetítve ábrázoljuk.
A külterületi vektoros térképek (KÜVET) forgalomba helyezése
A külterületi vektoros térképek (KÜVET) forgalomba helyezése Purger Zoltán földmérési osztályvezető Zala Megyei Földhivatal 1. A digitális térképkészítés helyzete Zala megyében A digitális térképkészítés
Közműfelmérés- és nyilvántartás
Közműfelmérés- és nyilvántartás Mérnökgeodézia II. Ágfalvi Mihály - Tóth Zoltán Holéczy Ernő előadása alapján Közmű szakágak - elektromos energia ellátás - távközlés - vízellátás - szennyvíz és csapadékvíz
Ide másolom Dr. Busics György egyetemi docens Úr tegnap este a Geodézia csoportba írt észrevételét.
Koren István bejegyzése 2015. június 3. Kedves Hölgyek és Urak! Ide másolom Dr. Busics György egyetemi docens Úr tegnap este a Geodézia csoportba írt észrevételét. "Olvasom itt a bejegyzéseket a Marci
Amit az ingatlan-nyilvántartási térképről tudni kell
FÖLDMÉRÉS Varga Tibor Amit az ingatlan-nyilvántartási térképről tudni kell Az ingatlan-nyilvántartási térkép az egységes ingatlan-nyilvántartás alapja és része. A földhivatali gyakorlatban a tulajdonilap-másolatok
Geodéziai tervezői szakmai minősítő vizsga tematikája
Geodéziai tervezői szakmai minősítő vizsga tematikája A szakmai minősítő vizsga célja, hogy geodéziai tervezői jogosultságot szakmailag felkészült, a geodézia területén széles körű tapasztalatokkal rendelkező
Nagyméretarányú térképezés 4.
Nagyméretarányú térképezés 4. A digitális alaptérkép tartalma (objektumai és azonosítása) Dr. Vincze, László Nagyméretarányú térképezés 4. : A digitális alaptérkép tartalma Dr. Vincze, László Lektor :
DATR. a digitális térképek adatkezelője
DATR a digitális térképek adatkezelője A térképezés története A legrégibb ismert országtérképünket, a Tabula Hungarie-t 1528-ban Ingolstadtban nyomtatják ki. (Lazarus) Ezt követi négy év múlva Johannes
FÖLDMÉRÉSI JOGSZABÁLYOK FÖLDHIVATALI VETÜLETEI
FÖLDMÉRÉSI JOGSZABÁLYOK FÖLDHIVATALI VETÜLETEI 1 1. A felmérési, térképezési és területszámítási hiba kiigazítására irányuló kérelem, mint ingatlan-nyilvántartási eljárás az Inytv., a 25/2013. VM rendelet,
MAGYAR MÉRNÖKI KAMARA 2004-BEN HATÁLYBALÉPŐ TERVEZET
MAGYAR MÉRNÖKI KAMARA MÉRNÖKI SZOLGÁLTATÁSOK DÍJSZABÁSA (MÉDI 2004) 2004-BEN HATÁLYBALÉPŐ TERVEZET (Készült: 2003-ben) Szerkesztők: Magyar Mérnöki Kamara: Andor Béla, Tel.: 455-88-66 Dr. Korda János, Tel.:
TARTALOMJEGYZÉK 1. BEVEZETÉS...
TARTALOMJEGYZÉK 1. BEVEZETÉS... 7 1.1. A FÖLDMÉRÉS HELYE A TUDOMÁNYOK KÖZÖTT... 7 1.2. A MÉRÉSRÕL ÁLTALÁBAN... 9 2. A MÉRÉS, MÉRTÉKEGYSÉGEK ÉS EGYES FELMÉRÉSI FOGALMAK... 11 2.1. A TÁVOLSÁG (HOSSZ) EGYSÉGEI...
Nagyméretarányú térképezés 5.
Nagyméretarányú térképezés 5. Adatforrások, a DAT előállításának tervezése és Dr. Vincze, László Nagyméretarányú térképezés 5. : Adatforrások, a DAT Dr. Vincze, László Lektor : Dr. Hankó, András Ez a modul
2. oldal és térképés 8. községi területi gyűjtő: a fővárosi és megyei kormányhivatal ingatlanügyi hatóságként eljáró járási (fővárosi kerületi) hivata
1. oldal és térképés 8/2018. (VI. 29.) AM rendelet az ingatlan-nyilvántartási célú földmérési és térképészeti tevékenység részletes szabályairól A földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012.
4. előadás: Az ingatlan-nyilvántartás részei
4. előadás: Az ingatlan-nyilvántartás részei Az ingatlan-nyilvántartást községenként (városonként, Budapesten és egyes megyei jogú városokban kerületenként) kell vezetni. Az ingatlan-nyilvántartás vezetésének
Kedves Kolléganők és Kollégák!
Kedves Kolléganők és Kollégák! A mai napon a Magyar Közlöny 2010. évi 062. szám közli az FVM 3 rendeletét, melyek rendkívül fontosak a szakmagyakorlók számára. 46/2010. (IV. 27.) FVM (F2) A földművelésügyi
V. A Kormány tagjainak rendeletei
5000 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2018. évi 99. szám V. A Kormány tagjainak rendeletei Az agrárminiszter 8/2018. (VI. 29. ) AM rendelete az ingatlan-nyilvántartási célú földmérési és térképészeti tevékenység
Elveszett m²-ek? (Az akaratlanul elveszett információ)
Elveszett m²-ek? (Az akaratlanul elveszett információ) A mérés és a térkép I. A földrészletek elméleti határvonalait definiáló geodéziai/geometriai pontok (mint térképi objektumok) 0[null] dimenziósak,
18. óra: Műszaki földrendezések a digitális térképen. I. Közigazgatási határ és földrészlet határ változási vázrajzának elkészítése ITR szoftverrel.
18. óra: Műszaki földrendezések a digitális térképen. I. Közigazgatási határ és földrészlet határ változási vázrajzának elkészítése ITR szoftverrel. Műszaki földrendezésnek nevezzük az új földrészletek
Nagyméretarányú térképezés
Nyugat-magyarországi Egyetem Geoinformatikai Kara Dr. Vincze László Nagyméretarányú térképezés NMT4 modul A digitális alaptérkép tartalma (objektumai és azonosítása) SZÉKESFEHÉRVÁR 2010 Jelen szellemi
AZ INGATLANNYILVÁNTARTÁS ALAPJAI
AZ INGATLANNYILVÁNTARTÁS ALAPJAI Az ingatlan-nyilvántartási eljárás az ingatlannal kapcsolatos jogok bejegyzésére és tények feljegyzésére, illetve az ingatlan és a jogosultak adataiban bekövetkezett változások
44/2006. (VI. 13.) FVM rendelet. az önálló ingatlanok helyrajziszámozásáról és az alrészletek megjelöléséről
44/2006. (VI. 13.) FVM rendelet az önálló ingatlanok helyrajziszámozásáról és az alrészletek megjelöléséről Az önálló ingatlanok azonosíthatósága érdekében az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi
Földmérési munkavégzés sajátosságai a kisajátítási eljárásokban
FÖLDMÉRÉS Karli Ildikó Földmérési munkavégzés sajátosságai a kisajátítási eljárásokban Kisajátítási eljárás lefolytatása akkor indokolt, amikor törvényben meghatározott közcélok megvalósítása érdekében
Bányatérkép rétegkiosztás
Oldal 1 / 6 Bányatérkép rétegkiosztás 01 Földmérési alaptérkép átvett rétegei A Földhivatal adatszolgáltatásból származó rétegek és objektumok. Az állami ingatlannyilvántartási adatbázisból származó rétegek
A 8/2018. (VI. 29.) AM rendelet változásai és kiemelendő részei
A 8/2018. (VI. 29.) AM rendelet változásai és kiemelendő részei XXXII. Vándorgyűlés 2019. július 4-6. Gábor Sándor földmérési szakfelügyelő Élelmiszerlánc-biztonsági és Földhivatali Főosztály Földhivatali
Az alaptérkép készítés folyamatának rövid történelmi áttekintése:
147 Az alaptérkép készítés folyamatának rövid történelmi áttekintése: Kataszteri térképezés: Az országos kataszteri térképezés célja: Az igazságos földadó-kivetés lehetővé tétele, valamint a hiteles adatszolgáltatás
Nagyméretarányú térképezés 11.
Nyugat-magyarországi Egyetem Geoinformatikai Kara Dr. Vincze László Nagyméretarányú térképezés 11. NMT11 modul A sajátos célú földmérési munkák végrehajtásának általános folyamata és feladatai SZÉKESFEHÉRVÁR
Piri Dávid BUDAPEST FŐVÁROS KORMÁNYHIVATALA XI. KERÜLETI HIVATALA FÖLDHIVATALI FŐOSZTÁLY FÖLDMÉRÉSI ÉS FÖLDÜGYI OSZTÁLY. Földmérő Nap Budapest
Piri Dávid BUDAPEST FŐVÁROS KORMÁNYHIVATALA XI. KERÜLETI HIVATALA FÖLDHIVATALI FŐOSZTÁLY FÖLDMÉRÉSI ÉS FÖLDÜGYI OSZTÁLY Az előadás tartalma 1. Felmérési, térképezési és területszámítási hiba fogalma, jogszabályok
Az egységes ingatlan-nyilvántartás
Az egységes ingatlan-nyilvántartás B M E 2011. március 29. A Földhivatalok feladatai Az ingatlan-nyilvántartás vezetése, az ingatlanokkal kapcsolatos ügyek intézése (térképen tulajdoni lapon) 1 Az ingatlan-nyilvántartás
Geodéziai munkák végzésének kézikönyve
Geodéziai munkák végzésének kézikönyve 2015 Összeállította: Oláh Béla 2 T A R T A L O M J E G Y Z É K: Oldal Rövid összefoglaló a Geodéziai munkák végzésének kézikönyvéről 6 Előszó: 12 Egy rövid összefoglalás
Nagyméretarányú térképezés
Nyugat-magyarországi Egyetem Geoinformatikai Kara Dr. Vincze László Nagyméretarányú térképezés NMT1 modul Nagyméretarányú térképi alapfogalmak, térképkészítési technológiák SZÉKESFEHÉRVÁR 2010 Jelen szellemi
Földművelésügyi Minisztérium Földügyi és Térképészeti Főosztály. DAT1. szabályzat
Földművelésügyi Minisztérium Földügyi és Térképészeti Főosztály DAT1. szabályzat Digitális alaptérképek tervezése, előállítása, felújítása, adatcsereformátuma, dokumentálása, ellenőrzése, minőségellenőrzése,
MAGYAR KÖZLÖNY. 62. szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA április 27., kedd. Tartalomjegyzék
MAGYAR KÖZLÖNY 62. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2010. április 27., kedd Tartalomjegyzék 136/2010. (IV. 27.) Korm. rendelet 46/2010. (IV. 27.) FVM rendelet 47/2010. (IV. 27.) FVM rendelet 48/2010.
Nagyméretarányú térképezés
Nyugat-magyarországi Egyetem Geoinformatikai Kara Dr. Vincze László Nagyméretarányú térképezés NMT5 modul 5 Adatforrások, a DAT előállításának tervezése és dokumentálása SZÉKESFEHÉRVÁR 2010 Jelen szellemi
Földművelésügyi Minisztérium Földügyi és Térképészeti Főosztály. DAT2. szabályzat
Földművelésügyi Minisztérium Földügyi és Térképészeti Főosztály DAT2. szabályzat A földmérési alaptérképek digitális alaptérképpé történő átalakításáról és minőségellenőrzéséről BUDAPEST, 1996. Tartalomjegyzék
Osztatlan közös tulajdon megszüntetése
Osztatlan közös tulajdon megszüntetése földhivatali munkái 1 I. Pilot project tapasztalatai Vas megyében: - 4 járásban (3 járási földhivatal) 1894 db kiinduló ingatlan - 2013. július eleje 2014. október
GEODÉZIA. 1. A földi helymeghatározás alapfogalmai 11. A geodézia feladata és felosztása
GEODÉZIA 1. A földi helymeghatározás alapfogalmai 11. A geodézia feladata és felosztása A geodézia a földi helymeghatározás tudománya, amelynek a tárgyát Helmert fogalmazta meg. A geodézia a Föld alakjának
374/2014. (XII. 31.) Kormány rendelet szerinti OKTM eljárás földmérő vállalkozói tapasztalatai. Pataki Károly GEODEZIA Zrt.
374/2014. (XII. 31.) Kormány rendelet szerinti OKTM eljárás földmérő vállalkozói tapasztalatai Pataki Károly GEODEZIA Zrt. Az előadás tartalmi áttekintése: 1. Közreműködők 2. Adatszolgáltatás 3. Keretmérés
25/2013. (IV. 16.) VM rendelet. az ingatlan-nyilvántartási célú földmérési és térképészeti tevékenység részletes szabályairól
25/2013. (IV. 16.) VM rendelet az ingatlan-nyilvántartási célú földmérési és térképészeti tevékenység részletes szabályairól A földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény 38.
Nagyméretarányú térképezés 1.
Nagyméretarányú térképezés 1. Nagyméretarányú térképi alapfogalmak, térképkészítési Dr. Vincze, László Nagyméretarányú térképezés 1.: Nagyméretarányú térképi Dr. Vincze, László Lektor: Dr. Hankó, András
Tájékoztatás 2015.04.21.
Tájékoztatás a részarány földkiadás során keletkezett osztatlan közös tulajdon megszűntetésére irányuló eljárásban, a mezőgazdászi szakterültet érintően, az adatszolgáltatás megkezdéséről 2015.04.21. Az
Mérnökgeodézia. A mérnöki létesítmények áttekintése, csoportosítása. A mérnöki létesítményekkel kapcsolatos alapfeladatok
Mérnökgeodézia A mérnöki létesítmények áttekintése, csoportosítása. A mérnöki létesítményekkel kapcsolatos alapfeladatok Kapcsolódó jogszabályok Főbb jogszabályok Építési törvény (Étv) Földmérési törvény
TÉRINFORMATIKA II. Dr. Kulcsár Balázs Ph.D. adjunktus. Debreceni Egyetem Műszaki Kar Műszaki Alaptárgyi Tanszék
TÉRINFORMATIKA II. Dr. Kulcsár Balázs Ph.D. adjunktus Debreceni Egyetem Műszaki Kar Műszaki Alaptárgyi Tanszék MÁSODLAGOS ADATNYERÉSI ELJÁRÁSOK Meglévő (analóg) térképek manuális digitalizálása 1 A meglévő
DATVIEW adatcsere formátum feldolgozása ITR-3-ban Előkészítő s z e r k e s z t é s i szabályok
DigiCart Geodéziai Szolgáltató és Fejlesztő Kft. Adaptálta: Dr.Vincze László DATVIEW adatcsere formátum feldolgozása ITR-3-ban Előkészítő s z e r k e s z t é s i szabályok Pontok: Pontszám: a valódi pontszám,
FÖLDMÉRÉSI ÉS TÁVÉRZÉKELÉSI INTÉZET Varga Felicián www.fomi.hu www.geoshop.hu 2013. november 27.
A földmérési és térképészeti állami alapadatok kezelését, szolgáltatását és egyes igazgatási szolgáltatási díjakat szabályozó rendelet-tervezet és VM miniszteri utasítás-tervezet www.fomi.hu www.geoshop.hu
ÁGAZATI SZAKMAI ÉRETTSÉGI VIZSGA FÖLDMÉRÉS ISMERETEK KÖZÉPSZINTŰ ÍRÁSBELI VIZSGA JAVÍTÁSI-ÉRTÉKELÉSI ÚTMUTATÓ A MINTAFELADATOKHOZ
FÖLDMÉRÉS ISMERETEK KÖZÉPSZINTŰ ÍRÁSBELI VIZSGA JAVÍTÁSI-ÉRTÉKELÉSI ÚTMUTATÓ A MINTAFELADATOKHOZ Elméleti szöveges feladatok 1. Sorolja fel a geodéziai célra szolgáló vetítéskor használható alapfelületeket
NEMZETI KATASZTERI PROGRAM NONPROFIT KFT. 1131 BUDAPEST, ROKOLYA U. 1-13.
NEMZETI KATASZTERI PROGRAM NONPROFIT KFT. 1131 BUDAPEST, ROKOLYA U. 1-13. MŰSZAKI LEÍRÁS Vállalkozási szerződés a részarány-tulajdon önálló földrészletbe történő kiadásához kapcsolódó földmérési munkák
Vízszintes kitűzések. 1-3. gyakorlat: Vízszintes kitűzések
Vízszintes kitűzések A vízszintes kitűzések végrehajtása során általában nem találkozunk bonyolult számítási feladatokkal. A kitűzési munka nehézségeit elsősorban a kedvezőtlen munkakörülmények okozzák,
324/2013. (VIII. 29.) Korm. rendelet az egységes elektronikus közműnyilvántartásról
324/2013. (VIII. 29.) Korm. rendelet az egységes elektronikus közműnyilvántartásról A Kormány az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. (1) bekezdés 31. pontjában,
44/2006. (VI. 13.) FVM rendelet. az önálló ingatlanok helyrajziszámozásáról és az alrészletek megjelöléséről
44/2006. (VI. 13.) FVM rendelet az önálló ingatlanok helyrajziszámozásáról és az alrészletek megjelöléséről Az önálló ingatlanok azonosíthatósága érdekében az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi
2201_11_DU_01_B_2014_M-01. Alappontok 1:500 1:10001:20001:28801:4000 1:X. I.-IV. r. templom I.-IV. r. mag. ponttal. GPS alappont
Kataszteri térkép jelmagyarázata 1./28 tábla Megnevezés Megjelenés Blokk név Vonal típus Réteg Szín Stílus Forg. Nyomt. Mag./Skálafakt./Vonalvast. 1:500 1:10001:20001:28801:4000 1:X Alappontok Felső-,
Agrár-környezetvédelmi Modul Vízgazdálkodási ismeretek. KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc
Agrár-környezetvédelmi Modul Vízgazdálkodási ismeretek KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc Geodéziai alapismeretek II. 25.lecke Vízszintes szögmérés Teodolit: Az egy pontból
Forgalomtechnikai helyszínrajz
Forgalomtechnikai helyszínrajz Szakdolgozat védés Székesfehérvár 2008 Készítette: Skerhák Szabolcs Feladat A szakdolgozat célja bemutatni egy forgalomtechnikai helyszínrajz elkészítésének munkafolyamatát.
NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK. 20/1999. (VI.1.) számú. rendelete
NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK 20/1999. (VI.1.) számú rendelete az egységes központi közműnyilvántartásról (egységes szerkezetben a 65/2001. (2002.I.1.) számú és a 11/2008.(III.4.) és a 23/2012.(V.31.)
TOLNA MEGYEI FÖLDMÉRŐ NAP ÉS TOVÁBBKÉPZÉS
LECHNER TUDÁSKÖZPONT TOLNA MEGYEI FÖLDMÉRŐ NAP ÉS TOVÁBBKÉPZÉS SZEKSZÁRD 2019/05/24 FÖLDMÉRŐ, ÉPÍTÉSZ EGYÜTTMŰKÖDÉS A TERVEZÉSI, KITŰZÉSI FELADATOK SORÁN Cebei Márk Dániel Kozári Ágnes építésügyi szakértő
6. Földmérési alaptérkép...6-2
Dr. Csepregi Szabolcs: Földmérési ismeretek 6. Földmérési alaptérkép...6-2 6.1. A földügyi szakigazgatás szervezetének kialakulása...6-2 6.1.1. A földügyi szakigazgatás kezdetei...6-2 6.1.2. Országos Kataszteri
Nagyméretarányú térképezés
Nyugat-magyarországi Egyetem Geoinformatikai Kara Dr. Vincze László Nagyméretarányú térképezés NMT6 modul Terepi (geodéziai) újfelmérés munkafolyamata, feladatai és dokumentálása SZÉKESFEHÉRVÁR 2010 Jelen
Földügyi és Térinformatikai Főosztály
Földügyi és Térinformatikai Főosztály 25/2013. (IV. 16.) VM rendelet - Az ingatlannyilvántartási célú földmérési és térképészeti tevékenység részletes szabályairól (Az új földmérési és térképészeti tevékenységről
Nagyméretarányú térképezés 11.
Nagyméretarányú térképezés 11. A sajátos célú földmérési munkák és feladatai Dr. Vincze, László Nagyméretarányú térképezés 11.: A sajátos célú földmérési munkák Dr. Vincze, László Lektor: Dr. Hankó, András
NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYÛLÉSÉNEK. 20/1999. (VI.1.) számú. rendelete. az egységes központi közmûnyilvántartásról
NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYÛLÉSÉNEK 20/1999. (VI.1.) számú rendelete az egységes központi közmûnyilvántartásról Nyíregyháza Megyei Jogú Város Közgyûlése az 1990. évi LXV. törvény 16. /1/ bekezdésében
Holéczy Ernő-Dr. Siki Zoltán Hogy állunk az e-közművel?
Holéczy Ernő-Dr. Siki Zoltán Hogy állunk az e-közművel? Magyar Mérnöki Kamara Geodéziai és Geoinformatikai Tagozat Székesfehérvár 2011. november 25. Történelmi visszatekintés 3/1979. ÉVM utasítás a közműnyilvántartásról
Nagyméretarányú térképezés 4.
Nyugat-magyarországi Egyetem Geoinformatikai Kara Dr. Vincze László Nagyméretarányú térképezés 4. NMT4 modul A digitális alaptérkép tartalma (objektumai és azonosítása) SZÉKESFEHÉRVÁR 2010 Jelen szellemi
Söréd Község Településszerkezeti tervének, Helyi Építési Szabályzatának és Szabályozási tervének módosítása Alba Expert Mérnöki Iroda Bt.
ALÁTÁMASZTÓ MUNKARÉSZEK I. TELEPÜLÉSRENDEZÉS 1. Vizsgálat 1.1. Elhelyezkedés Söréd község Fejér megye észak-nyugati határához közel, Székesfehérvártól 16 km-re helyezkedik el. A települést DNy ÉK-i irányban
Bevezetés a geodéziába
Bevezetés a geodéziába 1 Geodézia Definíció: a földmérés a Föld alakjának és méreteinek, a Föld fizikai felszínén, ill. a felszín alatt lévő természetes és mesterséges alakzatok geometriai méreteinek és
Mély és magasépítési feladatok geodéziai munkái
Mély és magasépítési feladatok geodéziai munkái Ágfalvi: Mérnökgeodézia 7. modul M2 tervezési segédlet: 6. Kitűzések (5. modul), 7. Kivitelezett állapotot ellenőrző mérések Detrekői-Ódor: Ipari geodézia
MAGYAR KÖZLÖNY 65. szám
MAGYAR KÖZLÖNY 65. szám MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2013. április 16., kedd Tartalomjegyzék 114/2013. (IV. 16.) Korm. rendelet A magyar nemzeti értékek és a hungarikumok gondozásáról 49618 15/2013. (IV.
10. előadás: Az építési méretpontosság biztosítás jogi, minőségügyi, mérésügyi és műszaki szabályozása, előírás módja
10. előadás: Az építési méretpontosság biztosítás jogi, minőségügyi, mérésügyi és műszaki szabályozása, előírás módja Az építési méretpontosság biztosítás jogi, minőségügyi, mérésügyi és műszaki szabályozása,
Nyugat-magyarországi Egyetem Geoinformatikai Kar Geodézia Tanszék
Nyugat-magyarországi Egyetem Geoinformatikai Kar Geodézia Tanszék Segédlet Intézeti Nagyméretarányú térképezés c. terepgyakorlat végrehajtására 2010. A 2010. évi Intézeti Nagyméretarányú térképezés c.
Az osztatlan közös tulajdon megszüntetése projekt földhivatali földmérői szemmel
Az osztatlan közös tulajdon megszüntetése projekt földhivatali földmérői szemmel 374/2014. (XII. 31.) Korm. rendelet 4. (1) A megosztási eljárásban a járási hivatal feladata: A mezőgazdászi helyszínelés
Nagyméretarányú térképezés 7.
Nyugat-magyarországi Egyetem Geoinformatikai Kara Dr. Vincze László Nagyméretarányú térképezés 7. NMT7 modul Digitális fotogrammetriai módszerek és dokumentálása DAT készítéséhez SZÉKESFEHÉRVÁR 2010 Jelen
Téradatokkal kapcsolatos elemzések és fejlesztések a FÖMI Térinformatikai Igazgatóságán
Téradatokkal kapcsolatos elemzések és fejlesztések a FÖMI Térinformatikai Igazgatóságán Dr. Kristóf Dániel Képes Attila GISOpen 2013 NyME GEO, Székesfehérvár, 2013.03.12-14. Földmérési és Távérzékelési
1. Előadás: A mérnökgeodézia általános ismertetése. Alapfogalmak, jogszabályi háttér. Vízszintes értelmű alappont hálózatok tervezése, létesítése.
1. előadás: A mérnökgeodézia alapfogalmai 1. Előadás: A mérnökgeodézia általános ismertetése. Alapfogalmak, jogszabályi háttér. Vízszintes értelmű alappont hálózatok tervezése, létesítése. A mérnökgeodézia
Rendelet. Önkormányzati Rendelettár. Dokumentumazonosító információk. A Helyi Építési Szabályzat módosításáról és a Szabályozási Tervek elfogadásáról
Rendelet Önkormányzati Rendelettár Dokumentumazonosító információk Rendelet száma: Rendelet típusa: Rendelet címe: Módosított rendelet azonosítója: Rendelet tárgykódja: Tárgykód megnevezése: 5/05.(III.05.)
1. JÓVÁHAGYÁSRA KERÜLŐ MUNKARÉSZEK Rendelettel jóváhagyandó. /2014.(..) számú rendelet-tervezet a HÉSZ módosításáról
1. JÓVÁHAGYÁSRA KERÜLŐ MUNKARÉSZEK Rendelettel jóváhagyandó. /2014.(..) számú rendelet-tervezet a HÉSZ módosításáról Lajosmizse Városának Önkormányzata Képviselő-testületének /2014. (.) önkormányzati rendelete
Társadalom Informatika - Kataszter vállalkozói szemmel
Társadalom Informatika - Kataszter vállalkozói szemmel Biró Gyula 2010.03.17. Az MFGVE elnökeként kaptam meg a felkérést. Munkacímből lett az előadás témaválasztása. Fogalmi definíciót adni nagyon nehéz
Mozgásvizsgálatok. Mérnökgeodézia II. Ágfalvi Mihály - Tóth Zoltán
Mérnökgeodézia II. Ágfalvi Mihály - Tóth Zoltán Célja: Várható elmozdulások előrejelzése (erőhatások alatt, Siógemenci árvízkapu) Már bekövetkezett mozgások okainak vizsgálata (Pl. kulcsi löszpart) Laboratóriumi
A földmérő felelőssége
A földmérő felelőssége TOLNA MEGYEI FÖLDMÉRŐ NAP Esettanulmány az igazságügyi szakértői gyakorlatból (földmérés és térképészet) 2019. május 24. Geodézia Kft.: dr. Vörös Róbert Előadásom célja, hogy az
Budapest Főváros XVI. Kerületi Önkormányzat
Budapest Főváros XVI. Kerületi Önkormányzat 38/2007. (XII. 21.) rendelettel módosított 32/2004. (IX. 27.) rendelete a Budapest, XVI. kerület Biztató út - Árpádföldi sor - HÉV vonal - (117579) hrsz. közterület
110/2012 (IX. 10.) sz. kt. határozat
110/2012 (IX. 10.) sz. kt. határozat Csór Község Önkormányzatának Képviselőtestülete a helyi Önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 16. (1) bekezdésében, valamint az épített környezet alakításáról